Okresná prokuratúra Košice II 
Mojmírova 5, 040 46 Košice 1

Sp. zn. : 3 Pv 468/11/8803	Košice II, 26.3.2012
EEČ : 2-64-77-2012

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	úverový podvod podľa § 222 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 576/2009 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Košice II
Rozhodnutie:
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Skutková veta:
 V trestnej veci  vedenej pre prečin úverového podvodu podľa § 222 ods. 1 Trestného zákona , ktorého sa mal dopoustiť obvinený XXXXX na tom skutkovom základe, že 
- dňa 11.12.2007 uzavrel so spoločnosťou XXXXX, XXXXX, XXXXX, prostredníctvom zmluvnej predajne XXXXX Zmluvu o poskytnutí spotrebiteľského úveru č. 261170563292034 vo výške 45.899,-Sk/1.523,57 €/ za účelom nákupu televízneho prijímača, pričom v žiadosti o úver uviedol ako zamestnávateľa spoločnosť XXXXX, čo sa nezakladalo na pravde a úver v dohodnutých termínoch nespláca, čím takto spoločnosti XXXXX, Panenská č.7, XXXXX spôsobil škodu vo výške 1.826,38€.
Právna veta:
lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci
Odôvodnenie:
      Uznesením vyšetrovateľa PZ Okresného riaditeľstva PZ v Košiciach, Úradu justičnej a kriminálnej polície KE , XXXXX  sp. zn. ORP- 1518/6 - OEK-KE-2011 zo dňa 08.07.2011 bolo podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku bolo začaté trestné stíhanie a dňa 20.09.2011 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX za prečin úverového podvodu podľa § 222 ods. 1 Trestného zákona pre skutok, ako je uvedený vo výroku tohoto uznesenia.
       Dňa 28.02.2012 predložil vyšetrovateľ PZ tunajšej prokuratúre návrh na podanie obžaloby, podrobným preskúmaním ktorých som zistila, že nie je dôvodný. 

      Preskúmaním súvisiaceho vyšetrovacieho spisu som zistila, že konanie obvineného nemožno kvalifikovať ako prečin úverového podvodu podľa § 222 ods.1 Tr. zákona.
  
      Obvinený XXXXX využil svoje právo a k veci sa nevyjadril.
      Svedok XXXXX ako splnomocnenec za poškodenú spoločnosť XXXXX vo svojej výpovedi uviedol, že obvinený XXXXX požiadal v predajni XXXXX XXXXX o spotrebiteľský úver na kúpu tovaru z kategórie  TV, pričom prejavil vôľu zaplatiť sumu 169,29€ v hotovosti a sumu 1.523,57 € uhradiť formou spotrebiteľského úveru. K posúdeniu žiadosti nebolo potrebné predložiť potvrdenie o výške príjmu od zamestnávateľa a ani ostatné údaje v žiadosti sa nijakým spôsobom neoverovali. Dňa 20.12.2007 boli prevedené peňažné prostriedky vo výške 1.523,57 € na účet predajcu XXXXX  Keďže sa nepodarilo písomne ani telefonicky spojiť s obvineným a po kontaktovaní zamestnávateľa dostávali protichodné informácie, obvinený úver nesplácal, bolo mu dňa 08.07.2008 zaslané odstúpenie od úverovej zmluvy a dlh sa stal splatným v celom rozsahu.   
      Svedok XXXXX ako konateľ spol. XXXXX. vo svojej výpovedi uviedol, že obvineného pozná dlhšiu dobu a pracoval v jeho firme na dohodu asi od mesiaca júl 2007 do mája 2008 najskôr ako šofér a potom ako vedúci technického úseku. Mzdu mu vyplácal mesačne osobne vo výške 20.000,-Sk. Do Sociálnej poisťovne ho nenahlásil z dôvodu, že zamestnanci boli zamestnaní na dohodu. O tom, že si obvinený XXXXX zobral úver vedel a taktiež mu osobne potvrdil potvrdenie o príjme. Do vyš. spisu doložil písomné prehlásenie preukazujúce jeho tvrdenia.

      Spáchanie skutku nebolo  preukázané aj ďalšími nazhromaždenými listinnými dôkazmi, obsiahnutými v spisovom materiále. 
      
      Podľa ustan. § 222 ods. 1 Tr. zákona sa prečinu úverového podvodu dopustí ten, kto vyláka od iného úver alebo zabezpečenie úveru tým, že ho uvedie do omylu v otázke splnenia podmienok na poskytnutie úveru alebo na splácanie úveru, a tak mu spôsobí malú škodu.

      Objektom predmetného prečinu, je záujem štátu na ochrane proti podvodnému konaniu.
      Pri tomto prečine škoda nevzniká už vylákaním úveru, ak sa úver riadne spláca, ale až nesplácaním splátok. 

      Podľa § 124 ods. 1 Trestného zákona sa škodou sa na účely tohto zákona rozumie ujma na majetku alebo reálny úbytok na majetku alebo na právach poškodeného alebo jeho iná ujma, ktorá je v príčinnej súvislosti s trestným činom, bez ohľadu na to, či ide o škodu na veci alebo na právach. Škodou sa na účely tohto zákona rozumie aj získanie prospechu v príčinnej súvislosti s trestným činom.

      Podľa § 125 ods. 1 Trestného zákona škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266€. Škodou väčšou sa rozumie suma dosahujúca najmenej desaťnásobok takej sumy. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej sumy. Tieto hľadiská sa použijú rovnako na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.

Z § 8 ods. 1 Trestného zákona ktorý stanovuje, že trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak vyplýva, že na to, aby bolo možné konanie určitej osoby právne kvalifikovať ako trestný čin, je nevyhnutné aby jej konanie vykazovalo znaky, ktoré pre takéto kvalifikovanie Trestný zákon požaduje. Trestným činom preto nie je a ani nemôže byť každé také konanie, ktoré spočíva v porušení ustanovení iných právnych predpisov súkromného alebo verejného práva /ak nejde o trestnoprávnu normu s blanketovou dispozíciou, ktorá odkazuje na určité právne predpisy/, interných predpisov alebo v porušení dobrých mravov.

Skutkovou podstatou trestného činu sa rozumie súhrn konkrétnych znakov, ktoré charakterizujú určité ľudské správanie ako konkrétny trestný čin, pričom každá skutková podstata trestného činu obsahuje znaky charakterizujúce objekt trestného činu, objektívnu stránku trestného činu, subjekt trestného činu a subjektívnu stránku trestného činu. Všetky tieto znaky tvoria jednotný celok, sú v skutkovej podstate obligatórne a existujú pri každej skutkovej podstate trestného činu. Len pri existencii všetkých štyroch obligatórnych znakov súčasne môže byť určité konanie kvalifikované ako trestný čin. 

Vychádzajúc z obsahu vyšetrovacieho spisu, zhodnotiac vykonané dôkazy a všetky okolnosti prípadu jednotlivo i v ich súhrne podľa § 2 ods. 12 Tr. poriadku som dospela k záveru, že k súčasnému naplneniu pri predmetnom skutku nedošlo z dôvodu absencie naplnenia objektívnej stránky prečinu úverového podvodu podľa § 222 ods. 1 Trestného zákona spočívajúcu vo forme konania páchateľa, a teda nemožno konanie obvineného kvalifikovať ako označený prečin.
   
Podľa §215 ods.1 písm. b/ Tr. poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

V danom prípade som nezistila ani naplnenie skutkovej podstaty iného prečinu. 

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti, keďže vyšetrovaný skutok nie je prečinom a nie je dôvod ani na postúpenie veci na prejednanie priestupku, rozhodla som spôsobom uvedeným vo výroku tohto uznesenia.
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.) O sťažnosti, ktorá má odkladný účinok rozhodne prokurátor Krajskej prokuratúry.

JUDr. Gabriela Andrásiová
prokurátorka