Okresná prokuratúra Košice I 
Mojmírova 5, 041 47 Košice 1 	

Sp. zn. : 1 Pv 79/10/8802	Košice I, 24.7.2012
EEČ : 2-63-153-2012

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinená XXXXX 
Prečin:	

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Košice I
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinenej:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
v Košiciach a inde, dňa 26. októbra 2006 po tom, čo jej bolo dňa 25. októbra 2006 rozsudkom Okresného súdu Košice I spisovej značky 3 T 66/2006 zo dňa 23. októbra 2006 právoplatným toho istého dňa podľa ustanovenia § 73 odsek 2 písmeno c/ Trestného zákona uložené ochranné liečenie protitoxikomanické ústavnou formou toto zmarila, pretože napriek doručenej výzve, ktorú prevzala dňa 26. októbra 2006 bez udania dôvodu na liečenie nenastúpila

Odôvodnenie:
Uznesením policajného orgánu Obvodného oddelenia Policajného zboru Košice - Staré mesto, spisovej značky ORP-366/SM-KE-2010 zo dňa 21. januára 2010 bolo podľa ustanovenia § 199 odsek 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie a uznesením toho istého policajného orgánu zo dňa 26. februára 2010 bolo podľa ustanovenia § 206 odsek 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX pre prečin marenia výkonu úradného rozhodnutia podľa ustanovenia  § 348 odsek 1 písmeno e/ Trestného zákona, ku ktorému malo dôjsť  tak, že v Košiciach a inde, dňa 26. októbra 2006 po tom, čo jej bolo dňa 25. októbra 2006 rozsudkom Okresného súdu Košice I spisovej značky 3 T 66/2006 zo dňa 23. októbra 2006 právoplatným toho istého dňa podľa ustanovenia § 73 odsek 2 písmeno c/ Trestného zákona uložené ochranné liečenie protitoxikomanické ústavnou formou toto zmarila, pretože napriek doručenej výzve, ktorú prevzala dňa 26. októbra 2006 bez udania dôvodu na liečenie nenastúpila.

V rámci vyšetrovania bolo vykonané dokazovanie, ktorým bol zistený nasledovný skutkový stav:

Obvinená XXXXX vypovedala, že v skutočnosti dňa 26. októbra 2006 podpísala vo výkone trestu odňatia doručenku, avšak žiadnu výzvu na nastúpenie ústavného ochranného liečenia nedostala. Keďže v tom čase vykonávala trest odňatia slobody v Ústave na výkon trestu odňatia slobody v Nitre Chrenovej domnievala sa, že počas výkonu trestu odňatia slobody vykoná aj nariadené liečenie. Z toho dôvodu ani nepodala žiadosť o podmienečné prepustenie z výkonu trestu odňatia slobody a trest celý vykonala a bola v domnení, že vykonala aj liečenie, pretože nikto je potom nekontaktoval a nedostala ani ďalšiu výzvu zo súdu. Po prepustení z výkonu trestu odňatia slobody keďže nemala kde bývať odišla do Českej republiky do Prahy k svojej rodine. Počas pobytu v Prahe sa dobrovoľne na vlastnú žiadosť liečila. Svojho konania oľutovala a v súčasnosti žije usporiadaným životom.

XXXXX súdu Košice I spisovej značky 3 T 66/2006 zo dňa 23. októbra 2006 právoplatný toho istého dňa potvrdzuje, že obvinenej bolo podľa ustanovenia § 73 odsek 2 písmeno c/ Trestného zákona uložené ochranné liečenie protitoxikomanické ústavnou formou.

Z výzvy na nastúpenie ústavného ochranného liečenia vyplýva, že obvinená mala podľa určenia ústavu počas výkonu trestu odňatia slobody nastúpiť ústavné ochranné protitoxikomanické liečenie. Táto výzva bola obvinenou prevzatá dňa 26. októbra 2006.

Zo správy Ústavu na výkon väzby a Ústavu na výkon trestu odňatia slobody Košice vyplýva, že obvinená ochranné liečenie nenastúpila z dôvodu uvedeného v ustanovení § 84 odsek 2 písmeno b/ vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky číslo 664/2005 Z. z. a doklady týkajúce sa liečenia bolo vrátené Okresnému súdu Košice I.

Podľa ustanovenia § 84 odsek 1 vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky číslo 664/2005 Z. z. ochranné liečenie sa začne čo najskôr po nástupe do výkonu trestu s prihliadnutím na kapacitné možnosti psychiatrického oddelenia, a ak to zdravotný stav odsúdeného umožňuje. Podľa odseku 2 citovaného ustanovenia ochranné liečenie sa u odsúdeného vykoná, ak bolo uložené popri treste a do konca výkonu trestu zostávajú najmenej u a) psychiatrického ochranného liečenia 2mesiace, b) protitoxikomanického ochranného liečenia 5 mesiacov, c) protialkoholického ochranného liečenia 5 mesiacov, d) sexuologického ochranného liečenia 3 mesiace, e) ochranného liečenia patologického hráčstva 5 mesiacov.

	Po skončení vyšetrovania vyšetrovateľ predložil na prokuratúru podľa ustanovenia § 209 odsek 1 Trestného poriadku návrh na zastavenie trestného stíhania proti obvinenej XXXXX pre prečin marenia výkonu úradného rozhodnutia podľa ustanovenia § 348 odsek 1 písmeno e/ Trestného zákona.

	Preskúmaním vyšetrovacieho spisu som zistil, že v tomto konkrétnom prípade sú splnené podmienky na zastavenie trestného stíhania podľa písmena b/ odseku 1 § 215 Trestného poriadku, pretože v danej veci sa skutok stal, ale tento nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

	Z vykonaného dokazovania a to predovšetkým z výpovede obvinenej XXXXX a správy Ústavu na výkon väzby a Ústavu na výkon trestu odňatia slobody Košice jednoznačne vyplýva, že obvinená v čase, keď mala nastúpiť liečenie bola vo výkone trestu odňatia slobody a tam nespĺňala podmienky ustanovené v ustanovení § 84 odsek 2 písmeno b/ vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky číslo 664/2005 Z. z..

Trestného činu podľa ustanovenia § 348 odsek 1 písmeno e/ Trestného zákona sa dopustí ten, kto marí alebo podstatne sťažuje výkon rozhodnutia súdu alebo iného orgánu verejnej moci tým, že dopustí sa závažného konania, aby zmaril účel ochranného liečenia alebo ochrannej výchovy, ktoré mu uložil súd, alebo inak, najmä útekom z ústavu, výkon takých rozhodnutí podstatne sťažuje.

Toto ustanovenie chráni záujem na riadnom výkone rozhodnutí súdov alebo iných orgánov verejnej moci. Zákonný znak "marí alebo podstatne sťažuje" treba vykladať tak, že rozhodnutie, ktoré má byť vykonané v čase činu, v dôsledku konania páchateľa nie je vykonané a nemožno ho vykonať, alebo bolo vykonané za podstatne sťažených podmienok. V prípade prvej alternatívy to však neznamená, že výkon rozhodnutia bol úplne zmarený, t.j. že by už nebolo možné rozhodnutie vôbec vykonať. Objektívna stránka tohto trestného činu spočíva v niektorej forme konania páchateľa, ktoré sú taxatívne uvedené v písm. a) až h), teda v konaní, ktoré spočíva v marení alebo podstatnom sťažovaní výkonu niektorých rozhodnutí súdov alebo iných orgánov verejnej moci. Pod pojmom súd sa v zmysle tohto ustanovenia rozumie okresný súd, krajský súd, Najvyšší súd Slovenskej republiky a Špecializovaný trestný súd.

Podľa ustanovenia § 215 odsek 1 písmeno b/ Trestného poriadku, prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci .

	Z uvedených dôvodov som rozhodol tak, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Karol Hajduček
prokurátor