Okresná prokuratúra Poprad 
Štefánikova 11, 058 01 Poprad 1 	

Sp. zn. : 1 Pv 185/11/7706	Poprad, 12.7.2012
EEČ : 2-57-98-2012

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Neodvedenie dane a poistného podľa § 277 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 576/2009 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Poprad
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
	povolanie: XXXXX
preto že, ako jediný konateľ spoločnosti XXXXX so sídlom XXXXX XXXXX XXXXX, IČO: XXXXX, zodpovedný za odvod poistného, neodviedol Sociálnej poisťovni, pobočka XXXXX, ul. XXXXX, XXXXX, v deň splatnosti, t.j. 30.09.2010 poistné na sociálne poistenie za svojich zamestnancov, ktoré im zrazil zo mzdy za mesiac august 2010 v celkovej výške 496,70 € aj  napriek tomu, že k dátumu splatnosti poistného mal dostatok finančných prostriedkov, čím si ako zamestnávateľ nesplnil odvodovú povinnosť voči Sociálnej poisťovni, vyplývajúcu mu zo zákona č. 461/2003 Z.z. v znení neskorších predpisov, 
lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci
Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ PZ Odboru kriminálnej polície Okresného riaditeľstva PZ v XXXXX uznesením pod ČVS:XXXXX zo dňa XXXXX začal trestné stíhanie vo veci zločinu neodvedenia dane a poistného podľa  § 277 odsek 1, odsek 2 písm. b/ Trestného zákona a následne uznesením pod ČVS:XXXXX zo dňa XXXXX vzniesol obvinenie XXXXX, nar. XXXXX, za zločin neodvedenia dane a poistného podľa § 277 odsek 1, odsek 2 písm. b/ trestného zákona na tom skutkovom základe, že v priebehu roku 2010 v XXXXX ako jediný konateľ spoločnosti XXXXX so sídlom na XXXXX v XXXXX, IČO: XXXXX, zodpovedný za odvod poistného, neodviedol určenému príjemcovi Sociálnej poisťovni, pobočka XXXXX za svojich zamestnancov poistné na sociálne poistenie: 
- za mesiac december 2009 vo výške 640,90 €, splatné dňa 01.02.2010
- za mesiac január 2010 vo výške 495,50 €, splatné dňa 01.03.2010
- za mesiac február 2010 vo výške 539,40 €, splatné dňa 31.03.2010
- za mesiac marec 2010 vo výške 570,20 €, splatné dňa 30.04.2010
- za mesiac máj 2010 vo výške 547,20, splatné dňa 30.06.2010
- za mesiac jún 2010 vo výške 39,70 €, splatné dňa 02.08.2010
- za mesiac júl 2010 vo výške 480,20 €, splatné dňa 31.08.2010
- za mesiac august 2010 vo výške 496,70 €, splatné dňa 30.09.2010
- za mesiac september 2010 vo výške 526,90 €, splatné dňa 02.11.2010
- za mesiac október 2010 vo výške 382,40 €, splatné dňa 30.11.2010, 
v celkovej výške 4.719,10 €, ktoré zrazil podľa zákona, aj napriek tomu, že k dátumom splatnosti poistného mal dostatok finančných prostriedkov k jeho úhrade, čím si nesplnil odvodovú povinnosť voči Sociálnej poisťovni, vyplývajúcu mu zo zákona o sociálnom poistnení č. 461/03 Z.z. a takto spôsobil Sociálnej poisťovni, pobočka XXXXX, ul. XXXXX XXXXX XXXXX, škodu vo výške 4.719,10 €.

	V priebehu prípravného konania bol k veci vypočutý ako obvinený XXXXX, ktorý využil svoje právo a k veci nevypovedal, len uviedol, že časť dlžného poistného už zaplatil a zvyšnú časť sa bude snažiť zaplatiť v najbližšej dobe.

	Splnomocnený zástupca Sociálnej poisťovne, pobočka XXXXX, XXXXX vo svojej výpovedi poukázala na príslušné výstupy z informačného systému Sociálnej poisťovne, z ktorých je zrejmé, že za stíhané obdobie obvinený ako jediný konateľ spoločnosti XXXXX si nesplnil odvodovú povinnosť, pričom jeho zamestnanci boli a aj sú riadne prihlásení a zamestnávateľ im za uvedené obdobie vykonával z príjmov zrážky odvodu na nemocenské poistenie, dôchodkové zabezpečenie, avšak tieto neodviedol. Spoločnosť XXXXX ako zamestnávateľ je ako platca poistného registrovaný v Sociálnej poisťovni od 01.04.2004 doposiaľ. Svedkyňa poškodená uviedla, že ku dňu výsluchu, t.j. 22.03.2011 nedošlo ani k čiastočnej úhrade, pričom predložila k výsluchu aj zoznam zamestnancov, za ktorých nebol vykonaný odvod do Sociálnej poisťovne. 

	V procesnom postavení svedka bola vypočutá aj XXXXX, ktorá v spoločnosti XXXXX pracuje ako ekonómka od 01.05.2004, kde vedie účtovníctvo, spracováva mzdy, personalistiku a pod. Uviedla, že výplatný termín miezd zamestnancov bol 20-ty deň nasledujúceho kalendárneho mesiaca po mesiaci, za ktorý sa mzda vypláca. Mzdy, podklady k mzdám, ako aj podklady pre Sociálnu poisťovňu spracovávala ona, avšak uviedla, že poistné na sociálne poistenie bolo z miezd zamestnancov spoločnosti zrazené len účtovne, ale odvedené do Sociálnej poisťovne nebolo. Výkazy do Sociálnej poisťovne zasielala elektronickou poštou po spracovaní miezd. Za samotnú úhradu poistného je zodpovedný XXXXX, ktorému odovzdávala všetky potrebné doklady k tejto úhrade. Uviedla, že spoločnosť bola vo veľmi zlej finančnej situácií, niekedy bol problém vyplatiť mzdy, resp. tieto sa vyplácali oneskorene a fyzicky peniaze na zrazenie odvodov spoločnosť podľa jej názoru nemala, poistné sa zrážalo len účtovne. Spoločnosť má tri bankové účty a k výpovedi predložila mzdové listy všetkých zamestnancov spoločnosti za roky 2009 a 2010. 

	Za účelom posúdenia ekonomickej a finančnej situácie v spoločnosti XXXXX XXXXX za sledované obdobie bolo vyžiadané odborné vyjadrenie od znalca XXXXX. Znalec na základe predložených účtovných dokladov spoločnosti a ďalších písomnosti v odbornom vyjadrení pod XXXXX a v jeho doplnení uviedol, že spoločnosť XXXXX v čase výplaty miezd pre zamestnancov nemala dostatok finančných prostriedkov, ktorý zodpvoedá objemu finančných prostriedkov na vyplatenie čistej mzdy zamestnancom a objemu finančných prostriedkov potrebných na zrazenie odvodov do Sociálnej poisťovne v období od 12/2009 do 03/2010 a od 05/2010 do 10/2010 v zákonom stanovených termínoch. Pri posudzovaní stavu finančných prostriedkov na účtoch spoločnosti a v pokladni spoločnosti v sledovanom období dospel znalec k záveru, že spoločnosť XXXXX mala dostatok finančných prostriedkov na úhradu odvodov poistného len ku dňu 30.09.2010. Okrem toho znalec objektivizoval hospodársku a finančnú situáciu v spoločnosti a zistil, že spoločnosť XXXXX opakovane vykazovala v období rokov 2009 a 2010 stratu z hospodárskej činnosti, ktorá mala v roku 2010 narastajúci trend. Ďalej zistil nepomer medzi pohľadávkami a záväzkami spoločnosti, kde záväzky spoločnosti prevyšujú pohľadávky spoločnosti v roku 2009 150-krát a v roku 2010 sú záväzky 20-krát vyššie ako pohľadávky, ukazovatele likvidity vyjadrujúce schopnosť každého podniku hradiť svoje záväzky majú výsledné hodnoty, ktoré sa ani zďaleka nepribližujú k číslam primeraným bežne fungujúcim podnikom. Spoločnosť počas obdobia 2009 a 2010 vykazovala záporné vlastné imanie a mala v posudzovanom období čerpaný úver a čerpaný debetný účet v značne vysokých sumách. Ďalej znalec zistil, že na základe vykonateľných exekučných príkazov a platobných rozkazov má spoločnosť súdmi stanovenú výšku a termíny záväzkov, ktoré už uhradila a ďalšie bude musieť uhradiť. 

	V priebehu prípravného konania Sociálna poisťovňa podala správu, z ktorej vyplýva, že spoločnosť XXXXX uhradila na odvodoch poistného dlžné poistné za obdobie 05/2010 dňa 30.03.2011, za obdobie 06/2010 dňa 20.05.2011, za obdobie 07/2010 dňa 08.09.2011 a 16.06.2011, za obdobie 08/2010 dňa 08.09.2011, za obdobie 09/2010 dňa 27.01.2012 a za obdobie 10/2010 dňa 31.05.2011, 14.09.2011 a 27.01.2012. 

	Na základe takto vykonaného dokazovania vyšetrovateľ PZ pri záverečnom oboznámení s výsledkami vyšetrovania upozornil obvineného XXXXX na zmenu právnej kvalifikácie tak, že v ďalšom konaní bude stíhaný za prečin neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona, a to len vo vzťahu k zrazenému a neodvedenému poistnému za obdobie august 2010 vo výške 496,70 €, ktoré bolo splatné dňa 30.09.2010, kedy podľa záverov odborného vyjadrenia mal mať dostatok finančných prostriedkov na úhradu poistného. 

	V ďalšom konaní po vrátení veci vyšetrovateľ PZ dopočul splnomocnenú zástupkyňu Sociálnej poisťovne, pobočka XXXXX, XXXXX k ustáleniu splatnosti odvodov poistného z miezd zamestnancov, kde táto uviedla, že podľa ňou predkladaného registračného listu zamestnávateľa spoločnosti XXXXX, prijatého Sociálnou poisťovňou dňa 10.05.2004, je určený ako deň výplaty 30. deň v mesiaci a preto na základe uvedeného je splatnosť poistného vždy k 30. dňu v mesiaci, nasledujúcom po mesiaci, za ktorý je mesačný výkaz poistného a príspevkov predkladaný. Pre Sociálnu poisťovňu je rozhodujúci údaj, ktorý zamestnávateľ nahlásil ako deň výplaty v registračnom liste zamestnávateľa, pričom v tomto prípade od 10.05.2004 nebol termín výplaty zmenený. Podľa § 143 ods. 2 zákona č. 461/2003 Z.z. v znení neskorších predpisov, ak pripadne deň splatnosti poistného na sobotu alebo na deň pracovného pokoja, tak je dátumom splatnosti najbližší pracovný deň. Zároveň uviedla, že k 11.05.2012 má spoločnosť dlh na poistnom vo výške 2.620,27 €, pretože zvyšná časť dlhu vo výške 2.098,83 € už bola uhradená. 

	Rovnako bola dopočutá svekdyňa XXXXX, ktorá k termínu splatnosti miezd zamestnancov uviedla, že oficiálne boli mzdy zamestancov splatné k 30. dňu nasledujúceho mesiaca po mesiaci, za ktorý sa mzda vyplácala a to platí do dnešného dňa. Pokiaľ ide o ňou uvádzanú skutočnosť v prvej výpovedi, že mzdy boli splatné k 20. dňu, uviedla, že tým myslela to, že len ona k 20. dňu v mesiaci zvykla spacovávať mzdy zamestnancom, pričom poistné bolo z miezd zrážané len účtovne, na zrazenie a odvedenie poistného reálne peniaze neboli. Zamestnanci boli radi, ak im boli vyplatené aspoň čisté mzdy, aj to niekedy na trikrát. 

	Vzhľadom na potrebu upresnenia zistení vyplývajúcich z podaného odborného vyjadrenia, bol vypočutý aj XXXXX, ktorý uviedol, že v podanom odbornom vyjadrení skúmal stav finančných prostriedkov spoločnosti tak k 20-tému dňu v mesiaci, ktorý termín splatnosti miezd uviedla ekonómka spoločnosti, ale aj k poslednému dňu v mesiaci tak, ako termín splatnosti odvodov poistného viedla Sociálna poisťovňa. Svoje zistenia zhrnul do záveru, že ak dôjde k súbehu požiadavok na úhradu čistej mzdy a odvodov do zdravotných poisťovní a Sociálnej poisťovne v oboch prípadoch, teda tak k 20-tému dňu, ako aj k poslednému dňu v mesiaci spoločnosť XXXXX v čase splatnosti miezd zamestnancov za mesiace 12/2009 až 03/2010 a 05/2010 až 10/2010 nemala ani v jednom prípade dostatok finančných prostriedkov na výplatu hrubých miezd. K záveru ohľadne stavu finančných prostriedkov spoločnosti ku dňu 30.09.2010 uviedol, že suma, ktorou spoločnosť k tomuto dátumu disponovala, by nepostačovala na úhradu hrubých miezd v plnej výške za mesiac august 2010. 

	Súčasťou spisového materiálu sú jednak podklady Sociálnej poisťovne, pobočka XXXXX, najmä registračný list zamestnávateľa, zoznam zamestnancov, za ktorých neboli zrazené odvody poistného odvedené, kópie niektorých účtovných dokladov spoločnosti, výpisy z účtov spoločnosti za sledované obdobie, výpis z obchodného registra na spoločnosť XXXXX. a už spomínané odborné vyjadrenie a jeh doplnenie.

	Obvinený XXXXX nebol doposiaľ súdne trestaný, bol len priestupkovo riešený za priestupky na úseku dopravy. 

Zhodnotením všetkých vykonaných dôkazov jednotlivo, ako aj v ich vzájomných súvislostiach som dospela k záveru, že v tomto prípade stíhané konanie nie je trestným činom. 
Trestný zákon v ust. § 8 vymedzuje pojem trestného činu tak, že je to protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak. Samotný Trestný zákon v   § 9 rozlišuje medzi prečinom a zločinom. 

Zákonnými znakmi každej skutkovej podstaty trestného činu sú štyri obligatórne znaky, určujúce subjekt, subjektívnu stránku, objekt a objektívnu stránku. Ak sa má teda v konkrétnom prípade konať o trestnom čine, musia teda byť súčasne naplnené všetky tieto v Trestnom zákone uvedené znaky skutkovej podstaty konkrétneho trestného činu. 

Objektívna stránka trestného činu ako jeden zo zákonných znakov každej skutkovej podstaty trestného činu, je charakterizovaná spôsobom spáchania trestného činu a jeho následkom, pričom zahŕňa aj príčinný vzťah medzi konaním a následkom

Subjektívna stránka ako ďalší obligatórny zákonný znak každej skutkovej podstaty trestného činu, sa vzťahuje k psychike páchateľa a jej obligatórnym znakom je zavinenie, buď formou úmyslu alebo nedbanlivosti, pričom toto sa musí vzťahovať na všetky skutočnosti, ktoré sú znakom skutkovej podstaty trestného činu.

Podľa § 17 Trestného zákona pre trestnosť činu spáchaného fyzickou osobou treba úmyselné zavinenie, ak tento zákon výslovne neustanovuje, že stačí zavinenie z nedbanlivosti. 

Prečinu neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona, sa dopustí ten, kto v malom rozsahu zadrží a neodvedie určenému príjemcovi splatnú daň, poistné na sociálne poistnenie, verejné zdravotné poistenie alebo príspevok na starobné dôchodkové sporenie, ktoré zrazí alebo vyberie podľa zákona, alebo kto neoprávnene v malom rozsahu uplatní nárok na vrátenie dane z pridanej hodnoty alebo spotrebnej dane v úmysle zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech. 

Podľa § 125 ods. 1 Trestného zákona sa škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 8.000,- Sk. Škodou väčšou sa rozumie suma dosahujúca najmenej desať násobok takej sumy. Značnou škodou sa rozumie suma  dosahujúca najmenej stonásobok takej sumy. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej sumy. Tieto hľadiská sa použijú rovnako na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.

Na základe vyššie uvedeného možno konštatovať, že pre vyvodenie trestnej zodpovednosti v tomto konkrétnom prípade za prečin neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1 prvá alinea Trestného zákona sa vyžaduje, aby zodpovedná osoba za zamestnávateľa po reálnom (skutočnom) zrazení odvodov na sociálne poistnenie z hrubých miezd zamestnancov, ktoré skutočne boli aj vyplatené, takto zrazené odvody poistného zadržala a neodviedla ich Sociálnej poisťovni, ktorá je v zmysle zákona príjemcom poistného. Teda zákon predpokladá, že zamestnávateľ v čase splatnosti hrubých miezd zamestnancov, disponuje dostatkom finančných prostriedkov na ich úhradu. 

Vykonaným dokazovaním v danej veci však bolo zistené a nepochybne preukázané, že spoločnosť XXXXX. v sledovanom období 12/2009 až 03/2010 a 05/2010 až 10/2010 nemala k jednotlivým dňom splatnosti dostatok finančných prostriedkov na úhrady hrubých miezd zamestnancov, teda miezd, ktorých súčasťou sú finančné prostriedky určené na odvody poistného na sociálne poistenie a verejné zdravotné poistenie a daň. Teda je nutné konštatovať, že z hľadiska trestnoprávneho posúdenia stíhaného konania tu chýba naplnenie subjektívnej stránky trestného činu neodvedenia dane a poistného podľa § 277 Trestného zákona, a to vo forme úmyslu. Odvody poistného boli zrážané z miezd zamestnancov len účtovne.
Okrem toho zo záverov odborného vyjadrenia je zrejmé, že počas celého sledovaného obdobia nebola finančná situácia v spoločnosti priaznivá, spoločnosť bola v strate, ktorá mala narastajúci trend a záväzky spoločnosti vysoko prevyšovali jej pohľadávky. 

Len na okraj možno spomenúť, že z vykonaných dôkazov jednoznačne vyplýva, že spoločnosť XXXXX si je svojich záväzkov voči Sociálnej poisťovni  vedomá a dlh na odvodoch poistného postupne spláca podľa svojich možnosti. 

Vyhodnotením všetkých zabezpečených dôkazov som preto dospela k záveru, že konaním obvineného XXXXX v danom prípade neboli naplnené zákonné znaky stíhaného  trestného činu, ani iného trestného činu uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona, a preto bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia a trestné stíhanie obvineného XXXXX pre skutok právne kvalifikovaný ako prečin neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona zastaviť podľa § 215 ods. 1 písm. b/ Trestného poriadku.
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú je možné podať do 3 (troch) dní odo dňa doručenia uznesenia na Okresnú prokuratúru XXXXX. Sťažnosť má odkladný účinok (§ 185 ods. 2, ods. 6, § 187 ods. 1, § 215 ods. 6 Trestného poriadku).

JUDr. Dagmar Dudášová Borošová
prokurátorka