Okresná prokuratúra Bratislava III 
Vajnorská 47, 832 77 Bratislava 3 	

Sp. zn. : 1 Pv 101/11/1103	Bratislava III, 2.5.2012
EEČ : 2-10-113-2012

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Trestný čin:	porušovanie povinnosti pri správe cudzieho majetku podľa § 255 odsek 2 Trestného zákona číslo 140/1961 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 403/2004 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava III
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
XXXXX ako štatutárny zástupca prevádzky XXXXX so sídlom XXXXX, XXXXX spoločnosti XXXXX so sídlom XXXXX, XXXXX a zároveň ako konateľ spoločnosti XXXXX v rozpore so záujmami spoločnosti XXXXX a jej spoločníkov a na základe bez ich súhlasu uzatvorených Dohôd o zvýšení zmluvného platu si plat sám navýšil, a tak za obdobie od 01.01.2003 do 01.05.2003 odčerpal príkazom v banke z účtu spoločnosti XXXXX prevodom na na svoj účet finančnú hotovosť vo výške 5 090,12,EUR (153 345,-Sk), za obdobie mesiacov jú a júl 2003 finančnú hotovosť vo výške 3 399,12,-EUR (102 402,-Sk) a za mesiace august a september 2203 finančnú hotovosť vo výške 2 036,04,-EUR (61 338,-Sk), teda svojim konaním porušil povinnosti vyplývajúce mu z ustanovení § 135a ods. 1 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov a § 7 ods. 3 zákona č. 311/2001 Z.z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov a spôsobil spoločnosti XXXXX prevádzka XXXXX väčšiu škodu v celkovej výške 10 728,83,-EUR (323 217,-Sk),

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci
Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave III, ÚJ a KP, odboru ekonomickej kriminality, uznesením spisová značka ORP-XXXXX zo dňa 28.05.2008 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie XXXXX pre trestný čin porušovania povinností pri správe cudzieho majetku podľa § 255 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona č. 140//1961 Zb. účinného v čase skutku na vyššie uvedenom skutkovom základe.

Dňa 23.04.2012 predložil vyšetrovateľ PZ tunajšej prokuratúre návrh na zastavenie trestného stíhania v zmysle § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku spolu so spisovým materiálom.

Po preskúmaní obsahu predloženého spisového materiálu a dôvodnosti navrhovaného postupu som dospela k záveru, že výsledky dokazovania v posudzovanej veci odôvodňujú zastavenie trestného stíhania podľa § 215 ods.1 písm. b)  Trestného poriadku.    

Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

          Vykonaným rozsiahlym vyšetrovaním bola do vyšetrovacieho spisu zabezpečená výpoveď obv. XXXXX, výpoveď zástupcu poškodeného XXXXX a XXXXX, výpoveď svedkov XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, boli vykonané konfrontácie medzi svedkom XXXXX a svedkami XXXXX a zabezpečené listinné dôkazy.

	Obvinený XXXXX vo svojej výpovedi zo dňa 17.06.2009 (č.l.422-426) ku skutku uviedol, že čo sa týka dohôd o navýšení platu, tieto boli konzultované s XXXXX ako väčšinovým vlastníkom spol. XXXXX a XXXXX koncom decembra 2002, teda v čase pred ukončením schvaľovania odpredaja polikliniky. Vtedy sa dohodli aj na konkrétnych sumách, teda 30 669,-Sk od januára 2003, s tým, že pokiaľ po pol roku bude mať poliklinika dobré ekonomické výsledky, môže byť plat zvýšený na 51 201,-Sk. Otázka platu bola vopred určená, ešte pred tým ako reálne začal vykonávať funkciu riaditeľa, o výške jeho platu vedel aj XXXXX Na zasadnutí valného zhromaždenia v lete 2003 bolo prejednávané, aby sa vrátil späť k platu 30 669,-Sk, s čím nemal žiadny problém. Jeho záujmom vo vzťahu k poliklinike bolo vybudovať zdravotnícke zariadenie, ktoré by bolo schopné poskytovať bezplatnú zdravotnícku starostlivosť a aby bolo schopné plniť si všetky peňažné záväzky. Počas jeho výkonu funkcie riaditeľa sa zlepšil manažment zdravotnej starostlivosti, zaviedla sa počítačová technika, vykonalo sa šetrenie v telefonátoch, zracionalizovali sa nákupy čistiacich prostriedkov a hygienických potrieb, kontrolovalo sa vykonávanie práce, jednotlivé zdravotnícke úkony so snahou dostať polikliniku do plusu. Po týchto opatreniach bola poliklinika schopná platiť pôžičky, faktúry, zdravotnícky materiál aj platy zamestnancov. Dohody o navýšení platu sú podľa jeho názoru v súlade so zákonom, to že ich podpísal ako konateľ a zároveň ako riaditeľ zákon nevylučuje, vedenie o tomto vedomosť malo, súhlasili s tým, inak by sa takáto dohoda nedala uzavrieť.
       Obvinený XXXXX vo svojej výpovedi zo dňa 21.10.2010 a dňa 16.05.2011 (č.l.1143-1148, 1335-1337) ku skutku uviedol, že nie je pravdou, že by XXXXX nevedela o jeho plate, o všetkom sa rozhodovalo v obchodnom vedení spoločnosti, ktoré tvoril on, XXXXX ktoré s jeho platom súhlasilo.
Nad rámec svojich povinností ako riaditeľa zabezpečil, že nedošlo k znižovaniu platov zdravotníckeho personálu počas letnej dovolenky, došlo k zlepšeniu platobnej bilancie, reorganizácii pracovnej disciplíny a jej kontroly, zabezpečil lacnejší nákup spotrebného materiálu, ďalej nenávratnú pôžičku pre polikliniku z MZ SR, zaviedol bezplatne informačný počítačový systém pre polikliniku, zariadil zadarmo preškolenie sestier na prácu a archiváciu dát s počítačom, vypracoval základ internetovej stránky, ako aj zabezpečil značné finančné navýšenie limitov za zdravotnú starostlivosť od poisťovní.

	Dňa 31.01.2005 a dňa 31.05.2007 bol v procesnom postavení svedka - poškodeného vypočutý XXXXX (č.l. 465-476), ktorý k veci vypovedal, že v období od 16.05.2001 do 17.11.2004 bol konateľom XXXXX, pán XXXXX sa stal konateľom dňa 01.01.2003 a súčasne bol menovaný do funkcie riaditeľa, kedy mu bola stanovená výška platu 14 247,-Sk. Dohody o zmluvnom plate XXXXX predtým nikdy nevidel, nevedel o nich.
Ako konateľ sa o zvýšení platu XXXXX dozvdel po vykonaní kontroly spol. XXXXX v septembri - októbri 2003. S ním ako konateľom plat XXXXX XXXXX nekonzultoval.
Dňa 25.07.2011  (č.l.1401-1403) XXXXX k veci uviedol, že plat XXXXX bol rozhodnutím MZ SR určený na cca 14 200,-Sk s platnosťou od 01.11.2002. V priebehu roka 2003 informáciu o navyšovaní platu nemal, ani k tomu nedal súhlas. Dohoda o zmluvnom plate mu nikdy nebola predložená, ani ju neschvaľoval, ani ju nevidel, z toho dôvodu na nej absentuje jeho podpis.

Dňa 27.05.2010 bola v procesnom postavení svedka - poškodeného vypočutá XXXXX (č.l. 1131-1138), ktorá uviedla, že o postupnom navyšovaní platu XXXXX nevedela, pretože ju o tom neinformoval, aj napriek tomu, že bola konateľkou XXXXX, v opačnom prípade by jednoznačne nebola súhlasila. V tejto veci nedošlo k dohode, pretože tzv. dohodu podpísal na jednej aj druhej strane XXXXX XXXXX sám. Porušil tým ustanovenia Obchodného zákonníka a Zákonníka práce, keďže mal informovať obchodné vedenie, ktoré tvorili XXXXX XXXXX, ona  a spočiatku aj XXXXX. Túto situáciu zistila až pri preberaní agendy ako vymenovaná riaditeľka po odvolaní XXXXX Navýšenie platu XXXXX sa neriešilo na žiadnom valnom zhromaždení, ani nebolo predmetom rozhodovania konateľov.
Dňa 13.06.2011 XXXXX vo svojej výpovedi (č.l.1340-1341) opäť uviedla, že o zvyšovaní mzdy XXXXX nevedela a dodala, že dňa 02.01.2003 XXXXX XXXXX potvrdil XXXXX  vo funkcii riaditeľa s tým, že ostatné podmienky pracovnej zmluvy č. XXXXX zo dňa 25.10.2002 spojené s výkonom funkcie riaditeľa ostávajú nezmenené. V pracovnej zmluve bol dohodnutý plat vo výške 14 247,-Sk brutto.

Svedkyňa XXXXX dňa 12.02.2007 a dňa 03.11.2010 (č.l. 769-770, 1148-1151)) ku skutku uviedla, že dohoda ohľadom zvýšenia platu XXXXX XXXXX existovala. Na začiatku bola suma 30 000,-Sk po troch mesiacoch 50 000,-Sk po šiestich mesiacoch sa mzda mala zvýšiť na 70 000,-Sk, pričom k navýšeniu platu XXXXX došlo po šiestich mesiachoch na sumu 50 000,-Sk.
Čo sa týka výšky platu XXXXX ako riaditeľa, v rámci prípravy na privatizáciu bola dohodnutá aj tá, pričom stretnutí, kde sa plat XXXXX preberal sa zúčastnil aj XXXXX, ktorý o tom informoval XXXXX a následne sa to dozvedel aj XXXXX Vylučuje, že by o tejto dohode nevedeli, pretože mali prístup obaja ku kompletnej dokumentácii a účtovníctvu spoločnosti, v tom čase nemali žiadne námietky. K zvýšeniu na 50 000,-Sk nedošlo po 3 ale po 6 mesiacoch, ale keďže XXXXX XXXXX namietala plat XXXXX bol opäť znížený na 30 000,-Sk. Keby XXXXX XXXXX nevedela o zvýšení platu nemohla by žiadať jeho zníženie. Dohody o navýšení platu boli tri, nakoľko ich videla. Počas vykonávania funkcie riaditeľa XXXXX sa finančný stav polikliniky určite zlepšil.
Dňa 13.07.2011 svedkyňa XXXXX (č.l.1350) k veci ďalej uviedla, že dohoda o zmluvnom plate XXXXX obsahovo zodpovedá tomu, čo bolo na stretnutiach dohodnuté.

	Z výpovede svedka XXXXX zo dňa 12.02.2007 a dňa 19.07.2007 (č.l. 766-768) vyplýva, že XXXXX XXXXX sa sním nedohodol o zvýšení ani o znížení jeho zmluvného platu, nevylučuje, že mu oznámil, že si plat znížil. Principiálne sa dohodli, že plat XXXXX bude stanovený na nejakej konkrétnej čiastke v prípade dobrých hodpodárskych výsledkov až na sumu ktorú XXXXX XXXXX požadoval.
Z výpovede svedka XXXXX zo dňa 13.03.2012 (č.l. 14911493) vyplýva, že je predsedom predstavenstva spol. XXXXX ktorá je spolumajiteľom spol. XXXXX. Vyjadriť k výške platu XXXXX sa z odstupom času nevie, avšak si nie je vedomý zvyšovania resp. znižovania platu. Diskusie o tomto boli pri nástupe XXXXX, pričom bolo povedané, že o zvýšení platu je sa možné baviť, ale bude to závislé od výsledkov polikliniky a musia sa na tom dohodnúť. 

	Svedkyňa XXXXX dňa 12.09.2005 a dňa 13.02.2007 (č.l. 759-760, 871-872) vo svojej výpovedi uviedla, že pre polikliniku pracovala ako mzdová účtovníčka. V roku 2003 prišiel XXXXX XXXXX za ňou do účtárne s tým, že sa dohodol s konateľom spol. XXXXX o zvýšení jeho platu. Povedala mu, že potrebuje platový dekrét a XXXXX XXXXX povedal, že ho prinesie, teda mu priznala taký plat, aký kázal, avšak platový dekrét od neho nikdy nedostala. Preto o tom informovala XXXXX XXXXX ktorá následne ústne prikázala plat znížiť.	
Vo svojej výpovedi dňa 20.12.2011 (č.l. 1473-1476) svedkyňa XXXXX uviedla, že XXXXX XXXXX ju oslovil s tým, že je potrebné vykonať zmenu v jeho plate. Keďže si myslela, že mal mať navýšenie platu schválené vedením spoločnosti, odmietla zaregistrovať zmeny  jeho platu bez príslušného dokladu. XXXXX XXXXX jej povedal, že mu má veriť, tak nakoniec ustúpila a zmenu zaregistrovala. Asi o mesiac oslovila XXXXX ktorá neprikázala nejako zasahovať do platu XXXXX XXXXX obdobne od nikoho iného takýto príkaz nedostala.

	Zo zápisnice o výsluchu svedkyne XXXXX zo dňa 27.07.2011 (č.l.1343-1346) vyplýva, že bola asistentkou XXXXX ako riaditeľa polikliniky od začiatku jej činnosti po sprivatizovaní spol. XXXXX. Ako každý riaditeľ a zároveň konateľ spoločnosti XXXXX XXXXX pracoval viac ako bol jeho pracovný čas a po jeho nástupe bolo potrebné vyriešiť veľké množstvo problémov. Pravidelne raz za týždeň sa konali porady vedenia za prítomnosti XXXXX, z ktorých záznamy vyhotovovala. Ohľadne platu XXXXX a jeho navýšenia bola dohoda vedenia, že ako náhle sa poliklinika dostane z najväčších problémov, jeho plat sa navýši.

	Svedkyňa XXXXX do zápisnice o výsluchu svedka zo dňa 30.05.2007 (č.l.886-888) ku skutku  uviedla, že XXXXX XXXXX mal priznaný plat asi 30 000,-Sk mesačne, on sám prikázal účtovníčke aby mu vyplatila mzdu vo výške 70 000,-Sk a potom až 100 000,-Sk. V účtovníctve nie sú k zvyšovaniu mzdy žiadne podklady. Plat si XXXXX XXXXX zvyšoval asi od apríla alebo mája 2003 a na nižšiu sumu si ho následne znížiť podľa svedkyne nedal. O zvyšovaní platu nikto so spoločníkov nevedel, neboli žiadne porady vedenia ohľadom platu XXXXX a on sám nemal právomoc si plat zvyšovať. Vo svojej výpovedi zo dňa 31.01.2012 (č.l.14871489) svedkyňa ku skutku neuviedla žiadne ďalšie podstatné skutočnosti.
 
	Svedkyňa XXXXX a XXXXX ku skutku nič podstatné neuviedli.

	Z listinných dôkazov poukazujem najmä na zápisnicu z rokovania mimoriadneho valného zhromaždenia spol. XXXXX z 30.12.2002 (č.l. 707-708), zápisnicu z rokovania mimoriadneho valného zhromaždenia spol. XXXXX z 12.09.2003 (č.l. 702-706), zápisnicu z rokovania mimoriadneho valného zhromaždenia spol. XXXXX z 10.12.2003 (č.l. 36-41), spoločenskú zmluvu spol. XXXXX (č.l. 51-60), vyhlásenie pristupujúceho spoločníka XXXXX (č.l. 61-62),  pracovnú zmluvu medzi spol. XXXXX ako zamestnávateľom a XXXXX  z 01.01.2003 (č.l. 507-508), a dohody o zmluvnom plate riaditeľa XXXXX (č.l. 513-516).

	Po preskúmaní doposiaľ zabezpečených dôkazov možno konštatovať, že XXXXX bol Valným zhromaždením konaným dňa 30.12.2002 menovaný konateľom spoločnosti XXXXX s účinnosťou od 01.01.2003 a zároveň sa stal riaditeľom XXXXX XXXXX Valným zhromaždením zo dňa 12.09.2003 bol vo funkcii konateľa potvrdený. Až Valným zhromaždením zo dňa 30.12.2003 bol z funkcie konateľa odvolaný. Napriek tomu, že spoločnosť riadi konateľ, pričom z výpisu obchodného registra je zrejmé, že ako konateľ mal oprávnenie konať samostatne, a nie spoločníci, XXXXX po dohode s ostatnými spoločníkmi spoločnosti XXXXX XXXXX spísal Dohodu o plate riaditeľa vo výške 30 000,-Sk mesačne netto. Spoločníci sa ďalej ústne dohodli, že po troch mesiacoch resp. po šiestich mesiacoch sa plat riaditeľa postupne zvýši, v závislosti od hospodárskych výsledkov polikliniky, čo potvrdila XXXXX XXXXX ako aj XXXXX, napriek tomu, že plat mu mal byť zvýšený už po troch mesiacoch v zmysle predchádzajúcej dohody, zmluvný plat riaditeľa zvýšil nie po troch ale až po šiestich mesiacoch na sumu 50 000,-Sk. Po dvoch mesiacoch sa vrátil k pôvodnej dohode o plate a k pôvodnému platu 30 000,-Sk netto. V tejto súvislosti poukazujem na skutočnosť, že XXXXX XXXXX bol v rozhodujúcom období nielen riaditeľom XXXXX, ale aj konateľom spoločnosti XXXXX a zároveň jej spoločníkom.
	Ako konateľ spoločnosti mal XXXXX XXXXX právo vystupovať samostatne, ž čoho vyplýva záver, že bol oprávnený rozhodovať o plate riaditeľa XXXXX, pričom tak urobil na základe predchádzajúcej dohody so spoločníkmi.
	Z vyššie uvedených skutočností vyplýva, že XXXXX XXXXX nemohol porušiť ustanovenie §7 ods. 3 Zákonníka práce, nakoľko otázku výšky svojho platu prejednal s ostatnými spoločníkmi, ako ani §135a Obchodného zákonníka, nakoľko ako konateľ vykonával svoju pôsobnosť s odbornou starostlivosťou a v súlade so záujmami spoločnosti a jej spoločníkov.

Trestného činu porušovania povinností pri správe cudzieho majetku podľa  §255 ods. 1 Trestného zákona č. 140/1961 Zb. účinného v čase skutku, sa dopustí ten, kto inému spôsobí škodu nie nepatrnú tým, že poruší zákonom alebo na základe zákona ustanovenú povinnosť alebo povinnosť uloženú právoplatným rozhodnutím súdu opatrovať alebo spravovať cudzí majetok.  
Podstatou tohto trestného činu je konanie uvedené v cit. ustanovení § 255  odseku 1 Trestného zákona, ktorým vzniká škoda na cudzom majetku, bez ohľadu na to, či sa páchateľ obohatil, alebo nie. Škodou sa rozumie akékoľvek zmenšenie hodnoty opatrovaného alebo spravovaného majetku, vrátane toho, ak nenastane obvyklý prírastok na majetku. 
Porušiť povinnosť opatrovať alebo spravovať cudzí majetok znamená konať v rozpore s konkrétnym obsahom všeobecne záväzného právneho predpisu alebo právoplatného rozsudku,  ktoré páchateľa zaväzujú k okruhu a rozsahu určitých neopomenuteľných aktivít. 
Z hľadiska subjektívnej stránky sa vyžaduje úmyselné zavinenie, ktoré musí zahŕňať i porušenie konkrétnej povinnosti opatrovať alebo spravovať majetok.

Vychádzajúc z výpovedí svedkov ako aj zabezpečených listinných dôkazov, ktoré tvoria obsah vyšetrovacieho spisu možno konštatovať, že zistené skutkové okolnosti nenapĺňajú zákonné znaky trestného činu porušovania povinností pri správe cudzieho majetku, a to predovšetkým z dôvodu absencie objektívnej stránky, teda takého konania, ktorým došlo k porušeniu záujmov chránených Trestným zákonom. Taktiež nebolo preukázané, že XXXXX XXXXX úmyselne konal v rozpore so záujmami spoločnosti XXXXX resp. XXXXX a úmyselne tak spôsobil škodu na majetku spoločnosti.

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti a zadovážené listinné dôkazy bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Eva Jančová
prokurátorka