Okresná prokuratúra Bratislava V 
Prokofievova 4, 851 01 Bratislava 5 	

Sp. zn. : 1 Pv 309/12/1105	Bratislava V, 4.9.2012
EEČ : 2-12-398-2012

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Zločin:	Týranie blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 odsek 1 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 313/2011 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava V
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Obvodnému úradu v Bratislave, odboru všeobecnej vnútornej správy
od presne nezisteného dňa roku 2006 v spoločnej domácnosti v byte na XXXXX v Bratislave asi v polročných intervaloch udieral svoju matku, poškodenú XXXXX, otvorenou dlaňou, ako aj päsťou do rôznych častí tela, škrtil ju a vyhrážal sa jej usmrtením, pričom od jari roku 2011 sa početnosť uvedených útokov zvýšila na interval asi raz do mesiaca, dňa 25.05.2012 v ranných hodinách poškodenú odsotil, zhodil ju na zem, načo poškodená spadla na koleno, kde ju priľahol a rukami udieral do oblasti hlavy, následne ju v obývacej izbe zvalil na posteľ, priľahol a škrtil v oblasti hrtana a na otázku poškodenej, prečo to robí, odpovedal, že je zlá a že si to zaslúži, pričom keď sa jej podarilo vybehnúť pred vchodové dvere, kde volala o pomoc, vtiahol ju nazad do bytu, opätovne ju zvalil na zem a bil do oblasti hlavy, následne sa poškodenej podarilo utiecť do kúpeľne, kde spadla, načo ju začal škrtiť predlaktím - pákou a omotal jej okolo hlavy uterák, po čom odišiel do svojej izby, čím spôsobil poškodenej podkožné edémy vo frontálnej oblasti vľavo a vo vlasatej časti hlavy bez určenia dĺžky liečenia, v období okolo polovice augusta roku 2012 poškodenej počas hádky, v rámci ktorej jej vulgárne nadával, na to, že pôjde na políciu, ak neprestane, povedal, že na políciu nestihne prísť, lebo bude zaliata krvou, dňa 15.08.2012 v čase asi o 15.00 h poškodenú udrel otvorenou dlaňou na pravú stranu tváre a sotil ju, pričom poškodená na lekárskom ošetrení nebola, a dňa 21.08.2012 v čase asi o 1930 h až 20.00 h po tom, ako poškodená prišla domov, ju obvinený pod vplyvom alkoholu sotil v spálni na posteľ, kde ju priľahol a chcel jej dať na tvár vankúš, načo z bytu ušla,

nakoľko výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom proti občianskemu spolunažívaniu podľa § 49 ods. 1 písm. d) zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.

Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ PZ Okresného riaditeľstva PZ v Bratislave V, Odboru kriminálnej polície uznesením pod sp. zn. XXXXX zo dňa 25.05.2012 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie XXXXX pre zločin týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 písm. a) Tr. zák. na tom skutkovom základe, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Dňa 31.08.2012 predložil vyšetrovateľ PZ tunajšej prokuratúre celý spisový materiál spolu s návrhom na postúpenie veci Obvodnému úradu v Bratislave podľa § 214 ods. 1 Tr. por.

Preskúmaním spisového materiálu som dospela k názoru, že v prípade obvineného XXXXX je možné navrhovaný postup vyšetrovateľa PZ akceptovať, pretože je odôvodnený postup podľa § 214 ods. 1 Tr. por., teda postúpenie veci Obvodnému úradu v Bratislave.

Podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní. 

Podľa § 208 ods. 1 Trestného zákona sa zločinu týrania blízkej osoby a zverenej osoby dopustí ten, kto týra  blízku  osobu  alebo osobu,  ktorá je v jeho starostlivosti alebo výchove, spôsobujúc jej fyzické utrpenie alebo psychické utrpenie 
písm. a) bitím, kopaním, údermi, spôsobením rán a popálenín rôzneho druhu, ponižovaním, pohŕdavým zaobchádzaním, neustálym sledovaním, vyhrážaním, vyvolávaním strachu alebo stresu, násilnou izoláciou, citovým vydieraním alebo iným správaním, ktoré ohrozuje jej fyzické alebo psychické zdravie alebo obmedzuje jej bezpečnosť.

Týraním sa v zmysle vyššie citovaného ustanovenia Trestného zákona rozumie také úmyselné zlé zaobchádzanie s blízkou osobou, ktoré sa vyznačuje vyšším stupňom hrubosti, bezcitnosti a bezohľadnosti s určitým trvaním, ktoré táto osoba pre jeho hrubosť, bezohľadnosť a bolestivosť pociťuje ako ťažké príkorie. Nemusí ísť o dlhšie alebo dlhší čas trvajúce konanie. Nevyžaduje sa, aby u zverenej osoby vznikli následky na zdraví, musí ísť však o konanie, ktoré týraná osoba pociťuje ako ťažké príkorie. 

Pod pojmom fyzické alebo psychické  utrpenie treba rozumieť taký stav, ktorý sa vyznačuje telesnými alebo duševnými bolesťami, ktoré ovplyvňujú obvyklý spôsob života týranej osoby a netrvajú celkom krátky, prechodný čas.  

Podľa § 8 Trestného zákona trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.

Podľa § 2 ods. 10 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.

	Podľa § 2 ods. 12 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.

Podľa § 49 ods. 1 písm. d)  zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov sa priestupku proti občianskemu spolunažívaniu dopustí ten,  kto úmyselne naruší občianske spolunažívanie vyhrážaním ujmou na zdraví, drobným ublížením na zdraví, nepravdivým obvinením z priestupku, schválnosťami alebo iným hrubým správaním.

Obvinený vo svojej výpovedi zo dňa 25.05.2012 poprel tvrdenia svojej matky - poškodenej XXXXX, uviedol, že jeho matka je agresívna a hysterická, vyvoláva konflikty, a to najmä pod vplyvom alkoholu. Jej agresivita spočíva v tom, že spôsobuje hluk, kričí, „mláti mi na dvere, na čo obvinený reaguje buď tým, že sa zavrie do izby alebo svoju matku od seba odstrkuje, pričom sa stalo, že keď do nej sotil, tak spadla na zem, nakoľko bola pod vplyvom alkoholu. Priznal, že niekedy ju drží za zápästia, aby ho nenapádala. K tomu, čo sa stalo dňa 25.05.2012 uviedol, že nie je pravda, že by ju držal na zemi v kúpeľni a omotal jej okolo hlavy uterák, do kúpeľne ju iba sotil, pričom ona spadla, a to preto, aby sa bránil pred útokmi z jej strany. Podľa jeho mienky je dôvodom matkiných podaní na políciu skutočnosť, že chce, aby sa odsťahoval z bytu, a to aj za cenu, že ho nechá zavrieť. 

Poškodená XXXXX, matka obvineného, vo výsluchu dňa 25.05.2012 pred vznesením obvinenia podrobne popísala spôsoby konania zo strany obvineného, ako aj dobu tohto konania, druhy a formy ponižovania, vulgárnych nadávok a osočovaní v domácnosti, jednotlivé incidenty s obvineným, pričom uviedla, že zo správania obvineného má strach, už nevládze a potrebuje kľud.
Poškodená pri výsluchu dňa 26.05.2012 po poučení podľa § 130 ods. 1, ods. 2 Trestného poriadku využila svoje zákonné právo a odoprela vypovedať, nakoľko obvinený je jej syn. 
Poškodená sa následne dňa 17.08.2012 v čase o 15.00 h a dňa 21.08.2012 v čase o 22.18 h dostavila na OR PZ v Bratislave V,  OO PZ Petržalka - juh za účelom podania trestného oznámenia na svojho syna XXXXX, pričom v zásade zopakovala okolnosti obsiahnuté v zápisnici o jej výsluchu v postavení svedka - poškodeného zo dňa 25.05.2012, a doplnila ich o skutky, ku ktorým malo dôjsť od polovice augusta 2012 do 21.08.2012. 

Svedok XXXXX, sestra poškodenej, vo výsluchu realizovanom po vznesení obvinenia uviedla, že so svojou sestrou a jej synom nebola v bližšom kontakte asi 4 alebo 5 rokov. O tom, že by XXXXX svoju matku fyzicky napádal, vedomosť nemá. Poznamenala, že jej synovec je neposlušný a nemá pred matkou rešpekt, čo jej sestru popudzovalo, nakoľko ona je na druhej strane veľmi panovačná a hysterická, na základe čoho medzi nimi vznikali hádky. Má vedomosť o tom, že pred piatimi rokmi, keď sa spolu stýkali, poškodená vo zvýšenej miere konzumovala alkohol, čo podnecovalo jej hysterické správanie. Ako je na tom s mierou užívania alkoholu v súčasnosti, sa vyjadriť nevedela.  Taktiež nemá vedomosť o tom, že by jej sestra pociťovala správanie obvineného ako ťažké príkorie. 

Svedok XXXXX, kamarát obvineného, vo svojej výpovedi zo dňa 22.06.2012 opísal poškodenú ako milého človeka, pokiaľ nebola pod vplyvom alkoholu. Bol nepriamym svedkom hysterického výstupu poškodenej, keď prostredníctvom pripojenia cez Skype počul, ako poškodená kričí, hádže nejaké veci o zem, nakoľko obvinený odmietal ísť na jej požiadanie do obchodu, čo zvyšovalo hystériu poškodenej. Oboch - obvineného aj jeho matku označil za alkoholikov, medzi ktorými dochádza k fyzickým napadnutiam, ktoré bývajú vyprovokované zo strany poškodenej, pričom obvinený sa snaží pred matkou skôr brániť a imobilizovať ju. Správanie poškodenej označil za afektívne. Súčasne podotkol, že si napriek tomu myslí, že sa majú navzájom radi. 

Z výpovede svedka XXXXX, susedy obvineného a poškodenej, vyplýva skutočnosť, že poškodená často konzumuje alkohol, v dôsledku čoho sa správa agresívne a hystericky. Máva tzv. „alkoholové šnúry, počas ktorých je sústavne pod vplyvom alkoholu, a vtedy je z ich bytu počuť zo strany poškodenej krik, nadávky, treskot, hádzanie vecí o zem a podobne. Vie, že obvinený svojej matke občas vynadá, avšak je to podľa jej mienky podmienené provokáciami zo strany poškodenej. Počas ich vzájomných hádok je počuť skôr poškodenú ako obvineného, nakoľko táto „keď je pod vplyvom alkoholu, nemá kontrolu nad svojím správaním. Podľa jej názoru nie je poškodená zo strany syna týraná. 
 
Zo záverov znaleckého posudku z odboru psychológie, odvetvia klinickej psychológie dospelých vypracovaného XXXXX vyplýva, že poškodená síce subjektívne posudzovala konfliktné situácie so synom ako psychické utrpenie, toto však neohrozovalo jej psychické zdravie v zmysle reaktívnej poruchy alebo ochorenia. U osoby poškodenej na základe objektívneho vyšetrenia ide o osobnosť s Histrionskou poruchou, do ktorej obrazu patrí zvýšená sebadramatizácia, čomu zodpovedajú aj prežívané pocity. Poškodená sa vzhľadom na charakter osobnosti ľahko dostáva do konfliktných situácií, ktoré nedokáže konštruktívne riešiť. Histrionskou poruchou osobnosti je vcelku poznačená aj vierohodnosť výpovede poškodenej. 

Z vyššie uvedenej dôkaznej situácie je zrejmé, že obvinený sa dopustil určitého protispoločenského konania popísaného v skutkovej vete tohto uznesenia, išlo o  verbálne hrubé správanie sa obvineného k poškodenej s občasnými excesmi obvineného do fyzického napádania poškodenej, podmienené jej konaním najmä pod vplyvom alkoholu, toto jeho konanie ale nevykazuje znaky takej intenzity bezcitnosti, hrubosti a bezohľadnosti, trvajúcich určitý, nie celkom krátky čas, ktoré by poškodená pociťovala ako ťažké príkorie, aby ho bolo možné kvalifikovať ako stíhaný trestný čin. Na druhej strane však nemožno správanie obvineného považovať za ospravedlniteľné v dôsledku toho, že možno mať za preukázanú jeho podmienenosť konaním poškodenej. Takéto konanie je spoločensky ale aj v zmysle právneho poriadku nežiaduce a postihu hodné predovšetkým s prihliadnutím na jeho existenciu vo vzťahu medzi rodičom a dieťaťom.

Podľa výsledkov vykonaného dokazovania stíhané konanie obvineného, uvedené v skutkovej vete tohto uznesenia, nenaplnilo ani znaky skutkovej podstaty iného trestného činu, uvedeného v osobitnej časti Tr. zák.

Predmetné konanie obvineného je však možné posúdiť ako priestupok proti občianskemu spolunažívaniu v zmysle ustanovenia § 49 ods. 1 písm. d) zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch, a preto je potrebné uvedenú vec postúpiť Obvodnému úradu v Bratislave na prejednanie priestupku.
	
S poukazom na uvedené skutočnosti som rozhodla tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Katarína Habčáková
prokurátorka