Okresná prokuratúra Bratislava V 
Prokofievova 4, 851 01 Bratislava 5 	

Sp. zn. : 4 Pv 315/12/1105	Bratislava V, 9.10.2012
EEČ : 2-12-427-2012

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Poškodzovanie cudzej veci podľa § 245 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 313/2011 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava V
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Obvodnému úradu v Bratislave odboru všeobecnej vnútornej správy  so sídlom Staromestská ulica č. 6, XXXXX, 
dňa 21. 04. 2012 v čase asi o 23.20 hod. v Bratislave na Prokofievovej ul. č. 4 v uzavretých vonkajších priestoroch budovy (átriu) XXXXX XXXXX XXXXX nezisteným predmetom rozbil dvojitú sklenenú výplň na dverách o rozmeroch 80 x 50 cm a nezisteným predmetom praskol sklenenú výplň na okne o rozmeroch 1,5 x 1 meter, pričom na uvedenom okne poškodil uzatváranie, čím ho celé znehodnotil, čím poškodenej XXXXX XXXXX, so sídlom XXXXX XXXXX vznikla škoda poškodením vo výške 361,20  Euro s DPH,
pretože výsledky skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom proti majetku podľa § 50 ods. 1 Zákona  č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.
Odôvodnenie:
Poverený príslušník PZ OR PZ v Bratislave V Obvodného oddelenia PZ Petržalka - XXXXX  uznesením pod sp. zn. XXXXX dňa 23.04.2012 podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie a následne dňa 02.05.2012 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku dňa vzniesol obvinenie XXXXX  pre prečin poškodzovanie cudzej veci podľa § 245 ods. 1 Trestného zákona.

Dňa 08.10.2011 predložil poverený príslušník PZ na tunajšiu prokuratúru na vec sa vzťahujúci spisový materiál spolu s návrhom na postúpenie veci  obvineného XXXXX podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku. 
Preskúmaním vyšetrovacieho spisu a predmetného návrhu som dospel k záveru, že návrh povereného príslušníka PZ na postup podľa § 214 ods. 1  Trestného poriadku je zákonný a odôvodnený. 
Na základe obsahu spisu bol zistený nižšie uvedený skutkový stav.
Obvinený XXXXX XXXXX vo výsluchu zo dňa 10.09.2012 uviedol, že asi niekedy v apríli roku 2012 bol s otcom a dedom v Bratislave v hotely Crown Plaze, kde sa zúčasnil ochutnávky vín. Išli tam okolo 13:00 h. Okolo 18:00 h. končila táto akcia, pričom dovtedy ochutnal približne 45 až 50 vzoriek. Toto si značili, nakoľko mali k tomu papier a tam si značili, aké víno sa im páči. 1 vzorka mala cca 0,03 l. Počas celej ochutnávky bol s otcom a dedom. Potom odchádzali a nevie ako, ale ocitol sa v Petržalke. Vôbec nevie, ako sa tam dostal a či s niekým išiel. Pamätá si, že keď bol v Petržalke, tak s niekým bol, vie, že sa jednalo o nejakého pána ale vôbec nevie, kto to bol. Potom si ešte pamätá, že v Petržalke za niekým utekal, nevie ani dôvod a ani za kým. A potom si pamätá taký silný náraz na nohy. Ďalej si pamätá, že prišli policajti a niečo si spomína, že s nejakým vrátnikom čakal na políciu. Po príchode polície, spolu išli pozrieť na rozbité okno ale čo sa rozprávali alebo tak si nepamätá. 
Svedkyňa poškodená XXXXX (splnomocnenec za XXXXX XXXXX) bola vo veci vypočutá dňa 25.04.2012, 10.09.2012 a 03.10.2012, pričom uviedla, že obvinený nezisteným predmetom rozbil dvojitú sklenenú výplň na dverách o rozmeroch 80 x 50 cm a nezisteným predmetom praskol sklenenú výplň na okne o rozmeroch 1,5 x 1 meter, pričom na uvedenom okne poškodil uzatváranie, čím ho celé znehodnotil, čím poškodenej Krajskej prokuratúre XXXXX, so sídlom XXXXX XXXXX vznikla škoda poškodením vo výške 361,20,- Euro s DPH. Zástupca poškodeného uviedol, že obvinený spôsobenú škodu v sume 361,20 euro s DPH za poškodené okná v plnej výške uhradil na číslo účtu XXXXXňa 27.09.2012 z čísla účtu XXXXX a preto si ďalej náhradu škody neuplatňujú. 
XXXXX (vrátnik) vo výsluchu zo dňa 32.04.2012 A 10.09.2012 uviedol, že niekedy pred polnocou počul ako niekto búcha na okno a tak sa išiel pozrieť do átria. Tam si všimol rozbité malé okno a vonku v átriu si všimol mladého chalana. Následne išiel vypnúť alarm a keď sa vrátil späť, tak tento chalan bol už vo vnútri v budove. Tento chalan ani nevedel, kde sa nachádza a ako sa tam dostal. Neskôr mu tento chalan povedal, že má niečo s nohou. Čo sa týka tohto chalana, tak nebol agresívny ale pokojný, komunikoval normálne a v kľude čakali spolu na príchod polície. Nerobil žiadne problémy. 
XXXXX (člen hliadky PZ) vo výsluchu zo dňa 20.09.2012 uviedol, že niekedy v noci v mesiaci apríl roku 2012 bol spolu s kolegom npor. XXXXX vyslaný na XXXXX XXXXX V, kde mal vrátnik prichytiť niekoho, kto tam rozbíja na XXXXX sklá. Po príchode spozorovali vrátnika aj páchateľa pred vchodom do XXXXX XXXXX V na čo spoločne potom išli do vnútra a zaviedli ich k poškodeným oknám. Tie boli rozbité, prasknuté, resp. vylomené. Páchateľa sa pýtali, ako sa dostal do vnútra do dvorčeka XXXXX XXXXX V na čo im povedal, že to bola stávka s kamarátmi. Stávka spočívala v tom, že mali vyliezť viaceré osoby na strechu budovy a následne si nepamätal ako sa dostal dolu do dvorčeka, hovoril, že asi tam padol alebo ho tam hodili. Odtiaľ sa potom nevedel dostať a tak sa pokúšal dostať do vnútra budovy tým, že rozbije okná. Na tento buchot reagoval vrátnik a ten ho tam potom našiel. Potom spoločne išli k vrátnici a tam čakali na kompetentnú osobu, ktorá by vedela vyčísliť škodu za poškodené okná. Ďalej uviedol, že sa k uvedenej veci páchateľ priznal, ale že sa nevedel dostať z átria a tak rozbil okná. V uvedenom čase si neuvedomoval závažnosť činu. V celkovom dôsledku nebol agresívny ale bol pokojný.

Podľa § 10 ods. 2 Trestného zákona nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa je jeho závažnosť nepatrná.
Podľa § 125 ods. 1 Trestného zákona škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 eur. Škodou väčšou sa rozumie suma dosahujúca najmenej desaťnásobok takej sumy. Značnou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej stonásobok takej sumy. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej sumy. Tieto hľadiská sa použijú rovnako na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.
Podľa § 245 ods. 1 Trestného zákona sa prečinu Poškodzovanie cudzej veci dopustí kto zničí, poškodí alebo urobí neupotrebiteľnou cudziu vec a spôsobí tak na cudzom majetku malú škodu.
Podľa § 50 ods. 1 Zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov sa priestupku proti majetku dopustí ten, kto úmyselne spôsobí škodu na cudzom majetku krádežou, spreneverou, podvodom alebo zničením alebo poškodením veci z takého majetku, alebo sa o takéto konanie pokúsi.

          Pri úvahe či obvinený naplnil aj materiálny korektív v zmysle § 10 ods. 2 Trestného zákona, ktorý tvorí výnimku inak z formálneho chápania trestného činu - prečinu, je potrebné hodnotiť závažnosť (predtým stupeň nebezpečnosti) konkrétneho skutku pre spoločnosť, t.j. či ide o trestný čin závažnejšieho alebo menej závažného charakteru. 
          Vo všeobecnosti sa predpokladá, že v prípade, ak Trestný zákon stanovuje formálne znaky určitej skutkovej podstaty je pri ich naplnení v bežne sa vyskytujúcich sa prípadov závažnosť spáchania skutku vyššia ako nepatrná.   
           Konkrétny stupeň závažnosti spáchaného trestného činu nie je možné vyjadriť nijako exaktne, ale je potrebné konkrétny prípad posudzovať prísne individuálne s prihliadnutím na všetky okolnosti prípadu. Je potrebné prihliadnuť na spôsob vykonania činu, jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa.
V zmysle zásady trestnej zodpovednosti ako prostriedku „ultima ratio je potrebné pristúpiť k použitiu trestného práva, spojeného z výraznými zásahmi do ľudských práv a slobôd, iba v prípadoch nevyhnutných, hlavne vtedy, keď k náprave dôsledkov protiprávneho konania a k účinnej ochrane spoločnosti nepostačujú iné, miernejšie prostriedky.  
          Na základe zisteného skutkového stavu možno konštatovať, že formálne, konanie obvineného naplnilo všetky znaky skutkovej podstaty trestného činu - prečinu poškodzovanie cudzej veci podľa § 245 ods. 1 Trestného zákona, avšak vzhľadom na § 10 ods. 2 Trestného zákona je jeho závažnosť nepatrná. 
          Obvinený bol pred skutkom na ochutnávke vín spolu s otcom a dedom, kde mal požiť alkoholické nápoje, nevie ako sa neskôr ocitol spolu s ďalšími osobami na streche budovy, kde nevie či ho niekto strčil, alebo spadol /asi z výšky troch metrov/ sám do uzatvoreného priestoru, kde sa mohol vážne zraniť /sťažoval sa na nohu, kríval/, išlo o pokročilú nočnú dobu, z dôvodu zľaknutia a toho, že nevedel čo sa deje a kde sa nachádza a ako vyjsť z uzavretého priestoru, rozbil okná na dverách, pričom potom ako vošiel do budovy zostal na mieste a nesnažil sa nič poškodiť a nebol nijako agresívny.
          S poukazom na princíp subsidiarity trestnej represie a s poukazom na absenciu závažnosti spáchaného prečinu obvineným je plne na mieste uplatnenie zodpovednosti obvineného za jeho protiprávne konanie podľa iného právneho predpisu než podľa Trestného zákona.   

          Predmetné konanie obvineného zo dňa 21.04.2012 a to poškodenie veci je však potrebné aj v zmysle subsidiarity trestnej zodpovednosti posúdiť ako priestupok proti majetku v zmysle ustanovenia § 50 odsek 1 Zákona o priestupkoch číslo 372/1990 Zb. v znení neskorších predpisov, preto je potrebné uvedenú vec postúpiť Obvodnému úradu v Bratislave na prejednanie priestupku. 

	Podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní. 

Na základe uvedeného je potrebné konštatovať, že konanie obvineného XXXXX by mohlo byť iným príslušným orgánom právne kvalifikované ako priestupok proti majetku podľa § 50 ods. 1 Zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.
S  poukazom na vyššie  uvedené skutočnosti som preto rozhodol tak, ako je to uvedené  vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Peter Eštok
prokurátor