Okresná prokuratúra Trnava 
Vajanského 22, 918 67 Trnava 1 	

Sp. zn. : 3 Pv 411/12/2207	Trnava, 23.11.2012
EEČ : 2-21-88-2012

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	neznámy páchateľ
Zločin:	Týranie blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 odsek 1 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 313/2011 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Trnava
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania.
Obvodnému úradu Trnava, odbor všeobecnej vnútornej správy na prejednanie priestupku, pretože nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý  by mohol byť priestupkom.
XXXXX  od presne neustáleného obdobia, no najmenej od roku 1998 doteraz mal svoju manželku XXXXX neustále obviňovať z absurdných vecí, zosmiešňovať jej úsilie, pohŕdavo sa vyjadrovať voči jej práci v zamestnaní, práci v domácnosti, znevažovať jej výchovné snahy voči deťom, vyčítať jej, že nič normálne nerobí, nepýta peniaze od rodičov, mal sa odmietavo správať voči jej rodičom, pri hádkach na ňu kričať, vyčítať jej, že ho nenávidí a tým jej spôsobovať psychickú traumu, pričom dňa 20.02.2012 na ňu verbálne a fyzicky zaútočil tým, že ju bil dlaňami a päsťami po hlave, chrbte, tele, pričom tento incident trval asi minútu, žiadne zranenia jej však nespôsobil, nepotrebovala žiadne lekárske ošetrenie, avšak následne po niekoľkých dňoch po tomto útoku sa jej vyhrážal, že ju zabije keď ho bude provokovať, pričom počas ich niekoľkoročného manželstva bol toto jediný fyzický útok voči nej, 

pretože nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý  by mohol byť priestupkom.
Odôvodnenie:
	Uznesením vyšetrovateľa PZ Okresného riaditeľstva PZ v Trnave, Odboru kriminálnej polície, 1. oddelenia všeobecnej kriminality, sp. zn. ČVS:ORP-536/1-OVK-TT-2012 zo d¨ľa 23.08.2012 bolo podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku zastavené trestné stíhanie vo veci podozrenia zo spáchania zločinu týrania blízkej a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 písm. a) Trestného zákona, ktorého sa mal dopustiť XXXXX na skutkovom základe uvedenom vo výrokovej časti tohto uznesenia.
	
	Proti uzneseniu o zastavení trestného stíhania podala poškodená XXXXX d¨ľa 03.09.2012 sťažnosť zo d¨ľa 01.09.2012 označenú ako odvolanie, pričom dôvody sťažnosti doplnila d¨ľa 20.09.2012. Uznesenie bolo poškodenej doručené d¨ľa 30.08.2012. Ako dôvody uviedla, že vyšetrovací orgán nesprávne vyhodnotil, že konanie Ing. Pravdu nie je trestným činom, pričom práve vykonaným dokazovaním sa preukázal opak. Uvádza, že vyšetrovateľka si v uznesení sama sebe odporuje vo vyjadreniach týkajúcich sa fyzického útoku zo strany Ing. Pravdu kde je uvedené, že nikdy nedošlo zo strany manžela MUDr. Pravdovej k úderom a nadávaniu, pričom v uznesení ďalej uvádza, že sa to stalo iba raz, a to d¨ľa 20.02.2012. Podľa názoru poškodenej si policajný orgán osvojil vyjadrenia Ing. Pravdu a hrozbu zabitím zo strany Ing. Pravdu nepovažuje za dostatočnú pre naplnenia skutkovej podstaty zločinu týrania blízkej a zverenej osoby. Taktiež namieta,  že na základe psychologického vyšetrenia nezaznamenal u nej znalec syndróm týranej osoby , čo však podľa jej názoru neznamená, že k týraniu naozaj nedošlo. Znalky¨ľa v posudku taktiež konštatovala, že MUDr. XXXXX nemá prejavy fabulácie či konfabulácie v myslení, pričom u Ing. Pravdu uvádza pravý opak a taktiež, že má psychopaticky štruktúrovanú, emocionálne a sociálne nezrelú osobnosť, pričom aj túto skutočnosť policajný orgán opomenul. Záverom uvádza, že vyšetrovateľ v uznesení uviedol, že skutok nie je trestným činom a taktiež v rozpore so svojim prvým rozhodnutím nepovažuje uvedený skutok už ani len za priestupok.

	Preskúmaním napadnutého uznesenia ako i súvisiaceho vyšetrovacieho spisu som dospela k záveru, že sťažnosť bola podaná včas, oprávnenou osobou a ako taká je dôvodná.

	XXXXX do zápisnice d¨ľa 17.07.2012 uviedla, že už po roku manželstva s Ing. Pravdom si u neho začala všímať neobvyklé reakcie, názory, hodnotenia. Začal jej vyčítať, že ho nenávidí, že štve svojim rodičov proti nemu, kritizoval ju počas jej prác v domácnosti, pri výchove detí, hovoril jej, že je lenivá, nútil ju požičiavať peniaze od rodičov, aby zmenila zamestnanie. Mal problém s pracovnou morálkou, neustále ho vyhadzovali z práce, mal opakované exekúcie. Uviedla, že počas celého manželstva ju napadol iba jedenkrát, a to asi d¨ľa 19.02.2012, kedy na neho po h¨˘dke vymrštila plastovú misku, v ktorej bola nakrájaná kapusta, na čo ju on začal mlátiť rukami, päsťami po hlave, chrbte. Asi dva týždne po tomto incidente jej povedal, že aby sa to v budúcnosti neopakovalo, že to potom neskončí takto jednoducho. Z jeho tváre vycítila, že to myslí vážne a že by ju bol schopný aj zabiť. Od toho času spolu nekomunikovali, spoločnú posteľ nezdieľajú už 3,5 roka. Ing. Pravda si krátko po incidente podal žiadosť o zbrojný preukaz, čo v nej vzbudilo strach.

	XXXXX do zápisnice d¨ľa 04.07.2012 uviedol, že od začiatku manželstva s MUDr. Pravdovou vykazoval ich vzťah určité anomálie, ktoré však dúfal, že pominú a správanie jeho manželky sa po čase zmení. Ich vzťah začal byť narušený tak tri roky po svadbe. K incidentu z februára 2012 uviedol, že sa jeho manželka z neznámych dôvodov rozčúlila a hodila po ¨ľom plastov¨˛ misku, a potom ho začala udierať rukami. Bránil sa a v rámci obrany ju aj pár krát udrel dla¨ľami, neboli to siln¨¦ ¨˛dery. Nespôsobili si navz¨˘jom žiadne zranenia. Uviedol, že manželka pri tom strašne kričala, ziapala až na ten krik pribehli deti. Po nejakom čase si uvedomil, že na neho manželka už podobne raz zaútočila, a tak manželku pokojne upozornil, aby ho už viac krát takto nenapadla, lebo to neskončí tak jednoducho, nepovedal konkrétne ako, nepovedal jej, že ju zabije nechcel sa jej vyhrážať. Ďalej uviedol, že ich vzťah s manželkou nefunguje. Na škole viedol strelecký kurz, a tak si požiadal o zbrojný preukaz, doma má dve vzduchovky. Nemal dobrý vzťah ani s jej rodičmi.

	D¨ľa 17.06.2012 bol vypočutý XXXXX, otec poškodenej. Do zápisnice uviedol, že svojej dcére vypomáhal vždy ako mohol, Róbertovi zhá¨ľal pr¨˘cu. K incidentu zo d¨ľa 20.02.2012 uviedol to ist¨¦ ako poškodená, nakoľko mu práve ona o tom hovorila. Ďalej uviedol, že jeho zať má veľkú záľubu v zbraniach, zosmieš¨ľuje jeho dc¨¦ru, posmieva sa jej.

	D¨ľa 17.06.2012 bola vypočutá XXXXX, matka poškodenej. Do zápisnice uviedla, že jej dcéra asi pred siedmimi rokmi povedala, že jej manželstvo nie je dobré. Asi v roku 2006, keď bola jej dcéra so zaťom u nich na návšteve sa po slovnom nedorozumení začal Róbert zahá¨ľať päsťami na jej manžela, ktorý odvtedy s ním prestal komunikovať. Uviedla, že nikdy nebola svedkom nejakého fyzického násilia z jeho strany a ani si nevšimla na dcére modriny. Zať bol často nezamestnaný, pýtal od nej peniaze. K incidentu zo d¨ľa 20.02.2012 uviedla to ist¨¦ čo poškodená, nakoľko jej to tá prerozprávala. 

	Za účelom posúdenia osobnosti poškodenej XXXXX a svedka XXXXX bol d¨ľa 21.06.2012 do konania pribratý uznesen¨Şm podľa § 142 ods. 1 Trestného poriadku znalec z odboru zdravotníctva: psychológia, odvetvie detská klinická psychológia a psychoterapia XXXXX. 

	Zo znaleckého posudku č. 79/2012 zo d¨ľa 26.07.2012 vyplýva, že osobnosť poškodenej je intelektovo nadpriemerná, dobre štruktúrovaná, primerane sebavedomá s dobrým sebahodnotením, s ambivalenciou v postojoch, v štruktúre jej osobnosti nenachádzať psychopatologickú spymptomatológiu, takisto ani prejavy fabulácie či konfabulácie v myslení, taktiež nebola zistená motivácia k nehovoreniu pravdy, je schopná vnímať, zapamätať si a reprodukovať udalosti, ktorých sa zúčastnila, resp, ktorých bola svedkom, jej výpovede možno považovať za vierohodné. Vyšetrením bola u nej zistená psychotraumatizácia jej osobnosti v dôsledku viacročného matrimoniálneho konfliktu, nezaznamenali sa však príznaky syndrómu týranej osoby.   
	V znaleckom posudku sa k osobnosti XXXXX uvádza, že je intelektovo priemerná, emočnej aj sociálne disharmonicky štruktúrovaná, neprimerane vysoko sebavedomá, s problematickými sociálnymi vzťahmi, pričom dominujú celkové adaptačné ťažkosti, je psychopaticky štruktúrovaná, nevyvážená, s problematickou prispôsobivosťou, v jeho myslení nachádzať fabulačné obsahy vo všeobecnosti ako aj vzťahujúce sa k predmetu vyšetrovania. Vyšetrením sa nezistili tendencie klamať, resp. nehovoriť pravdu. Jeho výpovede sú skreslené nevedomými fabuláciami, tendenciami bagatelizovať prežité udalosti ako aj celkovou psychopatizáciou jeho osobnosti. Je schopný vnímať a zapamätať si prežité udalosti, ktorých bol svedkom. Jeho výpovede nesú pozitívne znaky všeobecnej vierohodnosti, postrádajú však znaky špecifickej vierohodnosti, preto možno jeho výpovede považovať len za čiastočne vierohodné. Na jeho psychike nenachádzať negatívne stopy súvisiace s vyšetrovaným konfliktom.
	
. 	
		V zmysle § 208 odsek 1 písmena a) Trestného zákona sa trestného činu týrania blízkej a zverenej osoby dopustí ten, kto týra blízku osobu alebo osobu, ktorá je v jeho starostlivosti alebo výchove, spôsobujúc jej fyzické utrpenie alebo psychické utrpenie bitím, kopaním, údermi, spôsobením rán a popálenín rôzneho druhu, ponižovaním, pohŕdavým zaobchádzaním, neustálym sledovaním, vyhrážaním, vyvolávaním strachu alebo stresu, násilnou izoláciou, citovým vydieraním alebo iným správaním, ktoré ohrozuje jej fyzické alebo psychické zdravie alebo obmedzuje jej bezpečnosť.

	Poškodená MUDr. XXXXX pri výsluchu uviedla, že ju jej manžel Ing. Pravda dlhodobo kritizuje počas jej prác v domácnosti, hovorí jej, že robí z detí magorov, že je lenivá, že jej nezáleží na rodine a deťoch, nútil ju, aby pýtala peniaze od rodičov. Ing. Pravda uvedené tvrdenia poprel, naopak uviedol, že ich vzťah vykazoval určité anomálie a dúfal, že sa správanie poškodenej zmení, rozvrat ich manželstva nastal zhruba po troch rokoch od svadby. 
	Vzhľadom na zásadné odlišnosti vo výpovedí poškodenej a Ing. Pravdu bol do konania pribratý znalec, ktorý v znaleckom posudku č. 79/2012 skonštatoval, že výpovede poškodenej nesú znaky vierohodnosti, pričom výpovede Ing. Pravdu možno považovať len za čiastočne vierohodné. Znalky¨ľou bol zaznamenaný dlhodobo pretrv¨˘vaj¨˛ci matrimoni¨˘lny konflikt medzi manželmi, ktorého negatívne stopy bolo možné spozorovať najmä na poškodenej, avšak neboli u nej zaznamenané príznaky syndrómu týranej osoby. Taktiež bol zistený bezprostredný, blízky, primerane citovo sýtený vzťah k manželovi. Vzhľadom na povahu poškodenou uvádzaných konaní Ing. Pravdu voči jej osobe by bolo možné hovoriť takmer v plnej miere najmä o týraní po psychickej stránke, avšak takéto konanie pre naplnenie skutkovej podstaty trestného činu týrania blízkej a zverenej osoby si vyžaduje vyšší stupe¨ľ hrubosti a bezcitnosti, ktorý tu nebol naplnený. 
	
	V časti uvádzaného incidentu zo d¨ľa 20.02.2012 možno taktiež vidieť rozdielnosť výpovedí poškodenej a Ing. Pravdu. JUDr. Lehoťák a XXXXX, rodičia poškodenej, uviedli ku skutku to isté, čo poškodená, nakoľko aj sami priznali, že o skutočnostiach viažucich sa k tomuto incidentu vedia len od ich dcéry. Vzhľadom na rozdielnosť výpovedí a neexistencii akýchkoľvek iných dôkazov (napr. lekárska správa o spôsobených zraneniach, podanie na policajný orgán) nemožno v uvedenom prípade jednoznačne ustáliť priebeh skutku a taktiež vzhľadom na to, že pri incidente nedošlo k zraneniam poškodenej, nejedná sa v uvedenom prípade  o trestný čin ublíženia na zdraví. 

	Trestného činu nebezpečného vyhrážania v zmysle § 360 odsek 1 Trestného zákona sa dopustí ten, kto sa inému vyhráža smrťou, ťažkou ujmou na zdraví alebo inou ťažkou ujmou takým spôsobom, že to môže vzbudiť dôvodnú obavu. 

	V časti vyjadrení poškodenej k tvrdeniu Ing. Pravdu po incidente zo d¨ľa 20.02.2012, kedy jej povedal: „že aby ho už v budúcnosti neprovokovala, lebo to neskončí tak jednoducho“ a u nej to vzbudilo obavu, že by ju mohol zabiť, je potrebné uviesť, že sa nemôže jednať o spáchanie trestného činu nebezpečného vyhrážania, nakoľko nebola naplnená objektívna stránka skutkovej podstaty tohto trestného činu. Jej naplnenie spočíva vo vyhrážkach páchateľa inej osobe smrťou, ťažkou ujmou na zdraví alebo inou ťažkou ujmou, a to takým spôsobom, že to u takejto osoby môže vzbudiť dôvodnú obavu z ich uskutočnenia. Vyhrážanie sa inou ťažkou ujmou musí byť svojou povahou a závažnosťou na úrovni vyhrážok smrťou alebo ťažkou ujmou na zdraví. Takáto skutočnosť nebola v konaní preukázaná, nakoľko išlo o subjektívne vnímanie poškodenej, že by ju mohol jej manžel zabiť, pričom ten sám uviedol, že jej len tým chcel naznačiť, aby sa už taký incident nezopakoval.

	V zmysle § 49 odsek 1 zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o priestupkoch“) sa priestupku proti občianskemu spolunažívaniu dopustí ten, kto
a) inému ublíži na cti tým, že ho urazí alebo vydá na posmech,
b) inému z nedbanlivosti ublíži na zdraví,
c) úmyselne uvedie nesprávny alebo neúplný údaj pred štátnym orgánom, pred orgánom obce alebo pred organizáciou za účelom získania neoprávnenej výhody,
d) úmyselne naruší občianske spolunažívanie vyhrážaním ujmou na zdraví, drobným ublížením na zdraví, nepravdivým obvinením z priestupku, schválnosťami alebo iným hrubým správaním,
e) od iného násilím sám alebo za pomoci ďalších osôb vymáha majetkové práva alebo práva z nich vyplývajúce, o ktorých sa domnieva, že mu patria bez vykonateľného rozhodnutia príslušného orgánu,
f) napomáha osobnou účasťou násilnému vymáhaniu majetkových práv alebo práv z nich vyplývajúcich, hoci na ich vymáhanie niet vykonateľného rozhodnutia príslušného orgánu.

	Na základe zadovážených dôkazov som dospela k záveru, že poškodenou uvádzané konflikty s manželom nenapĺ¨ľaj¨˛ skutkov¨˛ podstatu žiadneho trestného činu, avšak vyšetrovateľ  pri posudzovaní skutku nebral do úvahy skutočnosť, že ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom proti občianskemu spolunažívaniu spáchaním niektorou formou konania uvedeného v § 49 odsek 1 zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov, a preto mám za to, že uvedenú vec je potrebné postúpiť Obvodnému úradu Trnava, odbor všeobecnej vnútornej správy na prejednanie priestupku.
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Marcela Schmidtová
prokurátorka