Okresná prokuratúra Ružomberok 
Dončova 8, 034 53 Ružomberok 1 	

Sp. zn. : 1 Pv 401/11/5508	Ružomberok, 31.10.2012
EEČ : 2-42-117-2012

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Zločin:	Podvod podľa § 221 odsek 1, odsek 3 písmeno a) Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 313/2011 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Ružomberok
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
XXXXX dňa 17.06.2011 v Ružomberku uzatvoril v mene Slovenského rybárskeho zväzu - Mestskej organizácie XXXXX, so sídlom XXXXX, XXXXX, IČO: XXXXX (ďalej len SRZ MsO XXXXX)  kúpnu zmluvu so spoločnosťou XXXXX, s. r. o., kde predmetom predaja za úhrnnú cenu 20.014,-Eur boli nehnuteľnosti v k.ú. XXXXX a to:
a) pozemok KN-C parc. č. 16274/5 o výmere 11 m2, zapísaný na XXXXX,
b) pozemok KN-C parc. č. 15657/6 o výmere 1002 m2, zapísaný na XXXXX,
c) pozemok KN-C parc. č. 15674/1 o výmere 614 m2, zapísaný na XXXXX,
d) pozemok KN-C parc. č. 16274/8 o výmere 9 m2, zapísaný na XXXXX,
e) pozemok KN-C parc. č. 15658 o výmere 755 m2, zapísaný na XXXXX,
f) pozemok KN-C parc. č. 15659/2, vodná plocha o výmere 3187 m2, zapísaný na XXXXX,
g) pozemok KN-C parc. č. 15661/2 o výmere 3719 m2, zapísaný na XXXXX
h) stavba - garáž, s.č.7904 postavená na pozemku KN-C parc. č. 15658, zapísaná na XXXXX,
pričom takto konal aj napriek tomu, že ho štatutárni zástupcovia SRZ MsO XXXXX na výboroch konaných v máji 2011 a júni 2011 vyslovene žiadali o nahliadnutie do pripravovanej predmetnej kúpnej zmluvy s podmienkou, že ju chcú osobne skontrolovať a podpísať, pričom ale XXXXX štatutárnych zástupcov spolu s členmi výboru SRZ MsO XXXXX zavádzal až do októbra 2011 s tým, že kúpna zmluva sa len pripravuje, že ešte nie sú dotiahnuté všetky náležitosti a podobne, pritom však toho dňa 17.06.2011 bez vedomia štatutárov SRZ MsO XXXXX predal uvedené nehnuteľnosti, a to za výrazne podhodnotenú cenu, nakoľko ku dňu predaja bola ich všeobecná hodnota 71.800,-Eur, čím spôsobil SRZ MsO XXXXX škodu vo výške 51.786,-Eur,
lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa OR PZ, Úradu justičnej a kriminálnej polície v Ružomberku z 03.05.2012, ČVS:ORP-433/OEK-RK-2011, vydaným v zmysle § 206 ods. 1 Trestného poriadku bolo vznesené obvinenie XXXXX, nar. XXXXX v Ivachnovej, trvale bytom XXXXX, XXXXX, pre zločin podvodu podľa § 221 ods. 1, ods. 3 písm. a) Trestného zákona na tom skutkovom základe, že

XXXXX dňa 17.06.2011 v Ružomberku uzatvoril v mene Slovenského rybárskeho zväzu - Mestskej organizácie XXXXX, so sídlom XXXXX, XXXXX, IČO: XXXXX (ďalej len SRZ MsO XXXXX) kúpnu zmluvu so spoločnosťou XXXXX, s. r. o., kde predmetom predaja za úhrnnú cenu 20.014,-Eur boli nehnuteľnosti v k.ú. XXXXX a to:
a) pozemok KN-C parc. č. 16274/5 o výmere 11 m2, zapísaný na XXXXX
b) pozemok KN-C parc. č. 15657/6 o výmere 1002 m2, zapísaný na XXXXX,
c) pozemok KN-C parc. č. 15674/1 o výmere 614 m2, zapísaný na XXXXX,
d) pozemok KN-C parc. č. 16274/8 o výmere 9 m2, zapísaný na XXXXX XXXXX
e) pozemok KN-C parc. č. 15658 o výmere 755 m2, zapísaný na XXXXX
f) pozemok KN-C parc. č. 15659/2, vodná plocha o výmere 3187 m2, zapísaný na LV 16712,
g) pozemok KN-C parc. č. 15661/2 o výmere 3719 m2, zapísaný na XXXXX
h) stavba - garáž, s.č.7904 postavená na pozemku KN-C parc. č. 15658, zapísaná na XXXXX
pričom takto konal aj napriek tomu, že ho štatutárni zástupcovia SRZ MsO XXXXX na výboroch konaných v máji 2011 a júni 2011 vyslovene žiadali o nahliadnutie do pripravovanej predmetnej kúpnej zmluvy s podmienkou, že ju chcú osobne skontrolovať a podpísať, pričom ale XXXXX štatutárnych zástupcov spolu s členmi výboru SRZ MsO XXXXX zavádzal až do októbra 2011 s tým, že kúpna zmluva sa len pripravuje, že ešte nie sú dotiahnuté všetky náležitosti a podobne, pritom však toho dňa 17.06.2011 bez vedomia štatutárov SRZ MsO XXXXX predal uvedené nehnuteľnosti, a to za výrazne podhodnotenú cenu, nakoľko ku dňu predaja bola ich všeobecná hodnota 71.800,-Eur, čím spôsobil SRZ MsO XXXXX škodu vo výške 51.786,-Eur.

Po vznesení obvinenia bolo vykonané dokazovanie, v rámci ktorého bol vypočutý obvinený XXXXX, zástupcovia poškodenej organizácie Slovenský rybársky zväz - Mestská organizácia XXXXX XXXXX a XXXXX a boli vypočutí zainteresovaní svedkovia XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX. 

Vo veci bol vypracovaný znalecký posudok XXXXX č. 5/2012 k všeobecnej hodnote prevádzaných nehnuteľností, do spisu boli doložené listinné dôkazy - katastrálne spisy o vkladovom konaní V 2162/05, V 1388/11 a V 1569/1, Organizačný poriadok Slovenského rybárskeho zväzu, Potvrdenia právnej subjektivity Mestskej organizácie Slovenského rybárskeho zväzu v XXXXX, Zápisnice o voľbe predsedu SRZ MsO XXXXX, Zápisnice z výborov SRZ MsO XXXXX za obdobia r. 2010 a r. 2011 s prezenčnými listinami, Zápisnica z výročnej členskej schôdze zo dňa 19.03.2011 s prezenčnou listinou, znalecký posudok č. 842-11/2006 k pôvodnej hodnote kupovaných nehnuteľností, výpisy z LV 16712, LV 14074, výpis z účtu SRZ MsO XXXXX za obdobie 09/2011, kópie katastrálnej mapy k predmetným parcelám, správy k osobe obvineného.

Obvinený XXXXX vo svojej výpovedi uviedol, že už aj pred výborom, ktorý bol 14.12.2010 sa okrem zápisu nových pozemkov na LV pre ružomberských rybárov jednalo aj o predaj prebytočných pozemkov na XXXXX. Vzhľadom na to, že z pohľadu ružomberských rybárov tak ako sme poznali rybné hospodárstvo v lokalite Podsuchá za prebytočné sa označili pozemky tie ktoré pribudnú za cestou a tie plochy nad vrchnou bránou, čo vlastne tvorilo: vodná plocha, garáž a lesík. Na základe toho, čo sa prejednalo na výbore ako prebytočné pozemky, tak v tých intenciách bola aj vyhotovená plná moc, kde bola aj dohodnutá kúpna cena, ktorú štatutári prečítali a podpísali. Na výboroch MsO SRZ XXXXX v máji 2011 a ani v júni 2011 nebolo predmetom rokovanie o tom, že by štatutári chceli osobne skontrolovať a podpísať predmetnú kúpnu zmluvu, žiadali ma len o priebežné informácie o stave vybavovania veci. Ja som oznámil, že kúpno-predajná zmluva nie je podpísaná a zároveň som oznámil, že som vybavoval zápis oboch vyššie uvedených geometrických do katastra nehnuteľnosti. A zároveň som vybavoval nové správne IČO MsO SRZ XXXXX, ktoré bolo potrebné vyžiadať od štatistického úradu SR. Následne som predsedovi MsO SRZ XXXXX spomenul potenciálneho kupcu ešte pred uzatvorením zmluvy a to firmu XXXXX, voči čomu nemal výhrady. Kúpna zmluva bola podpísaná až v júli 2011. Predtým som oslovil pána XXXXX, či nevedia o niekom, čo by kúpil predmetné pozemky, že to chcú rybári predať a hovoril som im aj približnú cenu 20 tisíc eur. S odstupom času sa ozval pán XXXXX že to kúpi za tú cenu manželkina firma. Pokiaľ sa rokovalo o uzatvorení novej zmluvy na výbore MsO SRZ XXXXX dňa 13.09.2011, jednalo sa už o ďalšiu fázu predaja pozemkov na Podsuchej a to pre pána XXXXX ktorý tam má postavenú chatu na nevysporiadanom pozemku rybárov MsO SRZ XXXXX s tým, že hranice tohto pozemku pod chatou  bolo potrebné vytýčiť novým geometrickým plánom a s ním zapísať tento pozemok na LV do vlastníctva rybárov a tento pozemok mali rybári následne odpredať pánu Kroliakovi. Ešte chcem poznamenať, že rozhodnutie o vklade kúpno-predajnej zmluvy bolo prevzaté štatutárom MsO SRZ XXXXX dňa 20.08.2011. V tejto súvislosti je nelogické, aby som na výbore 13.09.2011 tvrdil, že zmluva ešte nebola podpísaná. Toto som ja nikdy na výbore netvrdil. Výbor MsO SRZ XXXXX potvrdil dňa 11.10.2011, že sa vybavuje agenda okolo predaja parcely pre pána XXXXX Až od Ing. XXXXX sme sa dozvedeli pred mimoriadnym výborom MsO SRZ XXXXX, že sa predal aj pozemok vodná plocha pod ktorým je drenážny systém potrebný pre chod spodných rybníkov. Dovtedy nik z členov výboru MsO SRZ XXXXX vrátane mňa nevedeli, že na tej parcele vodná plocha je niečo vybudované. Rybári nemali o existencii drenážneho systému žiadnu dokumentáciu. Rybné hospodárstvo na Podsuchej nikdy neužívali, lebo bolo celý čas v prenájme v Rade SRZ Žilina a následne Rada prenajímala spoločnosti XXXXX a. s. Rybári - členovia výboru MsO SRZ XXXXX túto časť rybníkov poznali z návštevy, domnievali sa že je to neudržiavané a zarastené ako bažina. Čo sa týka garáže, tak tá bola v zlom technickom stave a bola zanedbaná. V tejto súvislosti uvádzam, že predmetom predaja nebol drenážny systém ani iné zariadenie.  Z tohto predaja som nemal žiadnu províziu a nerobil som to za účelom vlastného prospechu, ale preto aby rybári získali peniaze, ktoré potrebovali na opravu rybného hospodárstva Podsuchá.  

Svedok XXXXX, vedúci strediska na prevádzke spoločnosti XXXXX a. s. v Ružomberku, časť Biely Potok, potvrdil, že vo vrchnej časti oploteného areálu rybného hospodárstva sa nachádza sedimentačná nádrž, ktorá slúži ku liahnutiu rýb na ochladzovanie vody. Vedľa sedimentačnej nádrže je rozvodná šachta. Od hrany sedimentačnej nádrže šikmo cez parcelu až poza hospodársku budovu je pod zemou zabudovaný drenážny systém na chladenie vody. Čo sa týka sedimentačnej nádrže a šachty, tak tie sú viditeľné voľným okom a aj prameň, ktorý sa nachádza pod hospodárskou budovou je viditeľný voľným okom. Čo sa týka drenážneho systému, tak ten nie je viditeľný voľným okom. Navonok táto parcela sa javí pre laika tak, že v lete je to lúka, v jesennom období po napustení sedimentačného rybníka sa to javí ako podmáčaná zem, ako bažinatá lúka. Začiatkom apríla sa uzatvára sedimentačná nádrž a vodná hladina na parcele poklesne. Myslím si, že členovia výboru MsO SRZ XXXXX nemali vedomosť o predmetnej parcele, že sa tam nachádza drenážny systém dôležitý pre liahnutie pstruha potočného. Ja som im o tom nehovoril, od XXXXX im bolo prinavrátené toto rybné hospodárstvo a ružomberskí rybári to nikdy neužívali, spoločnosť XXXXX a. s. to využíva od roku 1993 od jej vzniku predtým to užívala XXXXX. Môj názor na vec je taký, že MSO SRZ XXXXX získali ten areál späť ale ani nepoznali po technickej stránke, čo ten objekt v sebe obnáša. Nikto nepozeral projekty, nás zo XXXXX a. s. ani neprizvali k jednaniam o odovzdaní, len si to prevzali od Rady. Nikto z MsO SRZ XXXXX sa podľa mňa nezaoberal bližšie technicky čo tam je a nikto si nepozrel z nich technickú dokumentáciu k tomu celému objektu, lebo ja ju mám u seba a ani ma neoslovili.  

Svedok XXXXX, predseda Slovenského rybárskeho zväzu - Mestskej organizácie XXXXX, uviedol, že dňa 14.12.2010 sa na podnet p. XXXXX na výborovej schôdzi rokovalo a následne schvaľovalo okrem iného aj o tom, že bude potrebné vybaviť majetok rybárov na Podsuchej, t. j. že spodná polovica pozemkov vo vlastníctve Slovenského rybárskeho zväzu - Mestskej organizácie XXXXX nebola zapísaná na liste vlastníctva v katastri nehnuteľnosti a že bude v tejto spojitosti výborom potrebné splnomocniť p. XXXXX aby vybavil zapísanie nehnuteľností na list vlastníctva. Z rokovania výboru zo dňa 14.12.2010 bola spísaná zápisnica a bod č. 7 prejednával o uvedenej veci.  Poznamenávam, že prítomný na výbore bol aj osobne p. XXXXX. Toho dňa nebolo ani zmienky na výbore o odpredaji nehnuteľnosti, jednalo sa čisto o zabezpečenie zápisu  na LV. Toho dňa 14.12.2010 na výbore Slovenského rybárskeho zväzu - Mestskej organizácie XXXXX tam prítomný  XXXXX predložil  ním vopred pripravené uznesenie výboru MsO SRZ XXXXX za účelom, aby sa k tomu uzneseniu podpísali členovia výboru, kde napohľad text uznesenia zodpovedá vtedy prejednávanej problematike t. j. usporiadanie vlastníckych práv a uznávam, že sme si nevšimli slovko „a prevod vlastníckych práv a tak všetci prítomní členovia výboru podpísali uvedené uznesenie bez toho aby to nejak podrobne skúmali. Som presvedčený o tom, že už v tom čase 14.12.2010 p. XXXXX mal úmysel pripravovať veci tak, aby mohol následne rozpredať majetok MsO SRZ XXXXX bez nášho skutočného vedomia a súhlasu. Následne na tieto popísané udalosti mi dňa 28.12.2010 telefonoval XXXXX a povedal mi, že aby som aj s tajomníkom XXXXX prišiel k notárke JUDr. XXXXX že má vypracované to plnomocenstvo, ktoré schválil výbor dňa 14.12.2010 a že ho treba len formálne podpísať nami dvoma štatutármi u notára, t. j. overiť podpisy. Tak sme sa dňa 28.12.2010 stretli u notárky JUDr. XXXXX čo je oproti cez cestu kancelárie MsO SRZ XXXXX a tam nás už XXXXX čakal a hneď sme vošli do kancelárie notárky a požiadali sme jej poverenú pracovníčku o overenie podpisov. Bolo to tak narýchlo, ja som si nečítal podrobne to plnomocenstvo, len zbežne očami som pozrel a videl som, že sa jednalo o udelenie plnomocenstva p. XXXXX a v domnení, že sa jedná o udelenie plnomocenstva v rozsahu ako to bolo výborom schválené dňa 14.12.2010 som to na notárskom úrade JUDr. XXXXX podpísal aj s XXXXX. Ani XXXXX to celé nečítal, obaja sme XXXXX plne dôverovali, bol dlhoročným členom výboru a v minulosti neboli nikdy zistené nijaké nedostatky. Mal vtedy našu plnú dôveru, čo sa už o dnešku nedá povedať. Videl som síce  na plnomocenstve vypísané pozemky a parcelné čísla ale myslel som vtedy, že sa jedná o práve tie parcely, ktoré neboli v tom čase zapísané na LV a budú následným predmetom zapísania do katastra nehnuteľnosti a za tým účelom bol p. XXXXX v skutočnosti splnomocnený. XXXXX moc dobre vedel, aká bola vôľa výboru MsO SRZ XXXXX a aj mňa ako štatutára a aj napriek tomu mi podstrčil k podpisu také plnomocenstvo, ktoré keby som si prečítal, tak by som ho isto nepodpísal. Uznávam, že to bola moja chyba, že som si to neprečítal a neoveril. Následne dňa 19.03.2011 sa uskutočnila výročná členská schôdza MsO SRZ XXXXX v aule Katolíckej univerzity v Ružomberku, kde boli prítomní nielen členovia výboru ale aj radoví členovia MsO SRZ XXXXX - bežní rybári, ktorí si platia členské príspevky. Na uvedenej schôdzi okrem iného sa hovorilo aj o potrebe predaja nadbytočného majetku a využitia získaných peňazí na zveľadenie rybárskeho hospodárstva na Podsuchej a výkup pozemkov rybárskeho hospodárstva v Štiavničke. Rozprávalo sa o nejakých pozemkoch, ktoré neprinášali žiadny úžitok nášmu zväzu a iba ich evidujeme vo vlastníctve a platí sa iba zbytočne daň z nehnuteľnosti a tak sme ich označili ako  prebytočný a nepotrebný majetok a odsúhlasili sme si jeho predaj, ktorý bol podmienený  odsúhlasením výročnej členskej schôdze. Podľa stanov SRZ výbor ako taký by nebol oprávnený schváliť odpredaj majetku a preto sa to riešilo schvaľovaním na výročnej schôdzi členov SRZ. Vôľa členov MsO SRZ XXXXX bola premietnutá do uznesenia zo dňa 19.03.2011 ako bod č. 4), v ktorom je konštatované, že: „prebytočný a nepotrebný majetok organizácie ponúknuť transparentne na predaj a získané prostriedky použiť na zveľaďovanie  rybného hospodárstva na Podsuchej alebo výkup pozemkov rybného hospodárstva v Štiavničke. Najskôr bol prednesený tento doplňujúci návrh  návrhovou komisiou a následne bol jednomyseľne schválený a to naraz so všetkými bodmi uznesenia zo dňa 19.03.2011. Následne na výboroch MsO SRZ XXXXX sa prejednávali za prítomnosti XXXXX konkrétne parcely, nie síce podľa parcelných čísel, ale menovite a dohodlo sa, že sa odpredajú: lesík nad rybníkmi, spodná nefunkčná časť rybníkov a pozemky na ľavej strane cesty pri predmetnom rybnom hospodárstve, ktoré ale boli mimo tohto areálu rybného hospodárstva. Žiadne iné pozemky neboli odsúhlasené a ani o iných parcelách, resp. nehnuteľnostiach nebola reč, nakoľko všetky ostatné majetky sú potrebné pre chod nášho rybného hospodárstva. O tom mal vedomosť aj XXXXX, nakoľko bol vždy prítomný na jednaniach výboru a okrem toho vedel, že má od nás poverenie za účelom odpredaja iba prebytočného majetku. O tom, ktorý majetok je alebo nie je prebytočný pre rybné hospodárstvo musí XXXXX vedieť, nakoľko je už dlhodobo si 15 rokov aktívnym členom výboru MsO SRZ XXXXX a okrem toho je aj zástupcom našej organizácie MsO SRZ XXXXX ako akcionára v spoločnosti XXXXX a. s. a zúčastňuje sa každoročne valných zhromaždení v spoločnosti XXXXX a. s. a ďalších akcií organizovaných XXXXX a. s. Spoločnosť XXXXX a. s. má v nájme hospodárstvo na Bielom Potoku aj Podsuchej od Slovenského rybárskeho zväzu - XXXXX za účelom chovu a predaja rýb. Z toho všetkého vyplýva, že p. XXXXX je znalý a mal prehľad v oblasti toho, že ktoré nehnuteľnosti sú alebo nie sú potrebné pre chod hospodárstva, ktoré je jedinečné v chove pstruha potočného v rámci Slovenskej republiky. Sme jediným hospodárstvom v SR špecializovaným na chov pstruha potočného. A aj napriek tomu p. XXXXX odpredal najdôležitejšie majetky našej organizácie, bez ktorých sa stáva naše rybné hospodárstvo nefunkčným. XXXXX konal teda vedome s tým, že v mene MsO SRZ XXXXX odpredáva náš majetok, ktorý bol nevyhnutný pre fungovanie tamojších rybníkov, čo bolo úplne v rozpore s vôľou členov výboru MsO SRZ XXXXX, taktiež  konal vedome s tým že neuskutočňoval transparentný predaj a predával  za výrazne podhodnotenú cenu. Po odsúhlasenom a chválenom odpredaji prebytočných majetkov mal XXXXX pripraviť materiály nutné k predaju, avšak ten tvrdil, že vznikli problémy s pôvodnými vlastníkmi, že je potrebné robiť množstvo právnych krokov k vysporiadaniu pozemkov a iných ďalších potrebných krokov, ktoré nešpecifikoval. Mne vznikalo podozrenie, že čo on spomína akých pôvodných vlastníkov, však som nemal žiadnu vedomosť o tom, že by si niekto nárokoval o navrátenie alebo finančnú kompenzáciu za vyvlastnené pozemky pod rybným hospodárstvom a tak niekedy v máji 2011 som XXXXX žiadal spolu s výborom o nahliadnutie do pripravovanej kúpnej zmluvy, že ju chcem vidieť, aby sme mohli túto kúpnu zmluvu skontrolovať. Niekoľkokrát bol XXXXX upozornený, že kúpnu zmluvu chceme osobne podpísať ja s p. XXXXX ako dvaja štatutári. Ešte v júni 2011 tvrdil XXXXX, že kúpna zmluva sa len pripravuje, že ešte nie sú dotiahnuté všetky náležitosti. Nepredložil nám ju k nahliadnutiu a na moje výzvy, aby mi ju ukázal pred podpismi mi povedal, že ešte nie je čo ukázať, že nie je vypracovaná a je len v štádiu prípravy. XXXXX spomínal ako potenciálneho kupcu spol. XXXXX, s.r.o. výhrady voči tomu som nemal, túto spoločnosť som nepoznal a nezáležalo na tom, komu bude prebytočný majetok predaný. XXXXX povedal, že túto firmu si vybrali „pôvodní vlastníci  na sprostredkovanie vrátenia vyvlastnených pozemkov. Po viacerých urgenciách mi XXXXX nechal okolo 12.10.2011 na stole v kancelárii obal so všetkými dokladmi ohľadom toho predaja. Bola tam aj kúpna zmluva aj kópia katastrálnej mapy a aj plnomocenstvo. Zistil som z kúpnej zmluvy, že už je podpísaná XXXXX na základe plnomocenstva podpísaným mnou a tajomníkom XXXXX o ktorom som sa vyššie zmieňoval a zistil som tiež, že už došlo k odpredaju majetku a jeho prepisu na inú spoločnosť a že došlo ku odpredaju nie nepotrebného a prebytočného majetku, ale k odpredaju nevyhnutného majetku pre fungovanie rybníkov. Došlo ku odpredaniu prívodu vody, rozvodov a prístupu k vode, kde bez týchto častí nie je reálne fungovanie rybníkov. Po zistení týchto skutočností som zvolal mimoriadnu schôdzu výboru MO SRZ na deň 25.10.2011, kde jediným bodom bolo prerokovanie odpredaja pozemkov mimo dohodnutých. Prítomný XXXXX konštatoval, že on predal pozemky podľa plnomocenstva, že na to mal právo, že z tohto dôvodu nebolo pre neho záväzné uznesenie a dohody výboru. Vzhľadom k týmto skutočnostiam a tomu, že ešte trvá zmluva o prenájme zo XXXXX a. s., bol požiadaný, aby aspoň vybavil vecné bremeno do ukončenia zmluvy so XXXXX a. s.. Do dnešného dňa k tomu reálne nedošlo. Na otázku, prečo predal životne dôležité pozemky pre naše hospodárstvo, tak len XXXXX povedal, že si ich firma XXXXX vybrala a že im ich teda predal. Tiež povedal, že nevedel, že sú to pre nás dôležité pozemky, ale ako som už vyššie popísal okolnosti, tak z nich vyplýva, že musel a aj vedel o tom, ktoré zariadenia a pozemky sú pre chov rýb dôležité. Aj nezainteresovaný laik predsa vie, že voda pre chov rýb je životne dôležitá a on predal pozemok, na ktorom sú prívody vody a prameň vody tak nech nehovorí nezmysly, že nevedel, že je to pre chov dôležité. Na iných miestach nie je rentabilné vybudovať dodávku vody, lebo by to bolo čerpanie vody spod úrovne nádrží a musela by sa dodávať čerpadlami a doposiaľ to bolo samospádom. Prečerpávanie vody je ekonomicky nemysliteľné a chov rýb by bol okamžite ukončený. Už teraz sa javí tento chov ako nerentabilný a funguje len spoločne s rybným hospodárstvom na Bielom Potoku aj to len z dôvodu výnimočnosti chovu. Teraz hrozí reálne ukončenie chovu pstruha potočného a teda ukončenie prevádzky na Podsuchej. Celková spôsobená škoda nie je len majetkovej pohahy ale je aj škoda, ktorá sa nedá vyčísliť peňažne a to sú celkové dopady na zarybňovanie pôvodným druhom - pstruhom potočným. 

Svedok XXXXX - druhý štatutár Slovenského rybárskeho zväzu - Mestskej organizácie XXXXX, potvrdil výpoveď XXXXX ohľadom podpisovania plnej moci pre XXXXX a následných výziev na predloženie kúpnej zmluvy, pričom taktiež uviedol, že ani on nevedel o tom, ktorou parcelou je privádzaná voda potrebná na chov rýb a že predaná garáž síce nebola predmetom rokovaní výboru SRZ MsO, ale jeho osobný názor je taký, že by aj mohla byť považovaná za prebytočný majetok SRZ.

Výpovede ostatných členov výboru neboli jednoznačne presvedčivé v obsahu prejednávaných skutočností na jednotlivých zasadnutiach výboru, čo však vzhľadom aj k uplynutému času od ich konania je potrebné považovať za prirodzené. Členovia sa však zhodovali v tom, že čísla konkrétnych parciel im nič nehovorili a veci sa prejednávali len v rovine "prebytočný a nepotrebný majetok", pričom vedomosť o drenážnych zariadeniach nemali, v opačnom prípade, by nesúhlasili s predajom takéhoto majetku. 

Svedkovia XXXXX, XXXXX a XXXXX len potvrdili, že boli zainteresovaní pri predaji prejednávaného majetku, pričom pri predaji jednali s XXXXX, ktorý mal na uvedený predaj udelenú plnú moc. 

Podľa § 2 ods. 10 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.

Podľa § 2 ods. 12 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.

Zločinu podvodu podľa § 221 ods. 1, ods. 3 písm. a) Trestného zákona sa dopustí ten, kto na škodu cudzieho majetku seba alebo iného obohatí tým, že uvedie niekoho do omylu alebo využije niečí omyl, a spôsobí tak na cudzom majetku značnú škodu.

Podľa § 17 Trestného zákona pre trestnosť činu spáchaného fyzickou osobou treba úmyselné zavinenie, ak tento zákon výslovne neustanovuje, že stačí zavinenie z nedbanlivosti.

Podľa § 125 ods. 1 Trestného zákona škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 eur. Škodou väčšou sa rozumie suma dosahujúca najmenej desaťnásobok takej sumy. Značnou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej stonásobok takej sumy. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej sumy. Tieto hľadiská sa použijú rovnako na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.

Je všeobecne známe, že právnická osoba, ako umelá právna konštrukcia, musí mať zákonom stanovený mechanizmus svojho konania (nakoľko bez fyzických osôb by nedokázala konať, keďže fakticky neexistuje), s tým, že konanie zákonom stanovených osôb, ktoré konajú v mene právnickej osoby sa právne považuje za konanie právnickej osoby (ide teda o konanie, ktoré je pričítané samotnej právnickej osobe). Vzhľadom k tomu je potrebné uviesť, že ak majetok právnickej osoby predáva štatutárny orgán tejto osoby, je evidentné, že nepôjde o trestný čin podvodu podľa § 221 Tr. zák. vo vzťahu k tejto právnickej osobe, pretože pri predaji majetku nie je nikto uvádzaný do omylu. Štatutárny orgán je oprávnený aj na predaj majetku právnickej osoby (alebo povedané inak, právnická osoba predáva majetok vo svojom vlastníctve prostredníctvom štatutárneho orgánu), pričom spravidla na to nepotrebuje ani súhlas inej osoby. Ak štatutárny orgán právnickej osoby nakladá s majetkom právnickej osoby tak, že si prisvojuje finančné prostriedky právnickej osoby (t. j. používa ich pre svoju súkromnú potrebu alebo si prostredníctvom nich financuje svoje vlastné obchodné aktivity), prípadne uzatvára s tretími osobami nevýhodné zmluvy na úkor právnickej osoby, v mene ktorej koná a prevádza tak hnuteľný alebo nehnuteľný majetok spoločnosti na iné subjekty, respektíve bezdôvodne prevezme na spoločnosť záväzky iného subjektu a tým zvýši pasíva spoločnosti, nemôže ísť nikdy o trestný čin podvodu podľa § 221 Tr. zák., pretože právnická osoba (t. j. v jej mene štatutárny orgán) nevykonal majetkové dispozície v omyle. Sám štatutárny orgán, ako osoba oprávnená konať v mene právnickej osoby a vykonávať v jej mene majetkové dispozície, mal totiž svojim protiprávnym konaním spôsobiť právnickej osobe škodu, teda vedel (poznal) všetky rozhodné skutkové okolnosti a konanie v omyle je tu vylúčené. Možno preto zhrnúť, že ak je páchateľom štatutárny orgán, nemôže byť zároveň aj osobou, ktorá je v omyle. Spáchanie trestného činu podvodu podľa § 221 Tr. zák. zo strany štatutárneho orgánu, v takýchto prípadoch, teda neprichádza do úvahy. 

Ku konaniu právnickej osoby je nutné, aspoň v stručnosti, dodať, že v jej mene nekoná vždy len tzv. právny orgán právnickej osoby (t. j. orgán, ktorý je stanovený zákonom, napríklad konateľ, štatutár a podobne), ale v jej mene môže konať aj tzv. faktický orgán právnickej osoby. Ide o osoby, ktoré konajú v mene právnickej osoby na podklade plnej moci udelenej právnym orgánom právnickej osoby (prípadne aj na podklade substitučnej plnej moci), respektíve ide o osoby, ktoré fakticky riadia právnickú osobu a to bez toho, aby boli aj zapísané v obchodnom registri (napríklad generálny riaditeľ, ktorý môže byť osobou odlišnou od konateľa). Konania tzv. právnych ako aj faktických orgánov právnických osôb je potrebné považovať za konanie samotnej právnickej osoby a konanie týchto fyzických osôb je nutné pričítať právnickej osobe. Pokiaľ ide o konanie na základe udelených plných mocí, či substitučných plných mocí, tak konanie takýchto splnomocnencov bude možné pričítať právnickej osobe vtedy, ak ich konanie bolo v medziach (rozsahu) udelenej plnej moci. Tieto skutočnosti znamenajú, že ani rôzne protiprávne konania tzv. faktických orgánov právnickej osoby vykonaných v rozsahu ich udelených oprávnení (najčastejšie konajúcich na základe udelených plných mocí, či orgánov konajúcich na podklade stanov - napríklad už spomenutý generálny riaditeľ alebo riaditeľ sekcie a podobne) nebude spravidla možné právne kvalifikovať ako trestný čin podvodu a to z rovnakých dôvodov, aké boli uvedené pri štatutárnom orgáne právnickej osoby.

V uvedenom prípade, s prihliadnutím na vyššie uvedené skutočnosti je preukázané, že obvinený XXXXX konal na základe udelenej plnej moci od štatutárov XXXXX a XXXXX zo dňa 28.12.2010, pričom v tejto plnej sú presne špecifikované nehnuteľnosti, ktoré bol oprávnený XXXXX predať za kúpnu cenu 2 eurá za m2. Obvinený konal teda v intenciách udelenej plnej moci, a predal len nehnuteľnosti v nej konkrétne uvedené, pričom použité slovo "najmä" v tomto plnomocenstve ho oprávňovalo aj na širšiu dispozíciu s majetkom spoločnosti. Súčasťou udeleného plnomocenstva je aj uznesenie výboru MsO SRZ XXXXX zo 14.12.2010 podpísané 17 členmi výboru, v zmysle ktorého sa má udeliť XXXXX plnomocenstvo na to, aby robil v mene MsO SRZ bez obmedzenia všetky právne úkony potrebné na usporiadanie a prevod vlastníckych práv k nehnuteľnému majetku SRZ - MsO XXXXX a to na dobu neurčitú.

K tvrdeniu štatutárov o tom, že pri udeľovaní plnomocenstva boli uvedení do omylu a plnomocenstvo si dôkladne neprečítali je potrebné uviesť, že „oklamaný štatutár bol v omyle nielen v príčinnej súvislosti s konaním obvineného (aj keď ten pripravil plnú moc dokonca užšie ako bola udelená výborom SRZ - MsO XXXXX), ale aj v príčinnej súvislosti s tým, že riadne nevykonával svoju funkciu štatutára, pretože ako štatutár (predseda) mal nielen možnosť zistiť si všetky relevantné informácie o chystanom prevode, ale išlo zároveň aj o jeho povinnosť konať v mene spoločnosti s náležitou odbornou starostlivosťou. V danom prípade sa jedná (primárne) o podozrenie zo spáchania trestného činu porušovania povinnosti pri správe cudzieho majetku podľa § 237 Tr. zák. voči štatutárom právnickej osoby, ktoré však nie je predmetom prejednávaného trestného konania.

Za významný v danej veci považujem aj fakt, že napriek takto široko udelenej plnej moci a následnom podozrení o možnom predaji aj iného ako nepotrebného majetku, táto udelená plná moc nebola nikdy výborom a ani štatutármi relevantným spôsobom odvolaná. Navyše ani zápisnice zo zasadnutia výboru nepotvrdili výpovede členov výboru, že obvinený bol vyzvaný aby nepodpisoval žiadne kúpne zmluvy, aj keď ani túto skutočnosť by nebolo možné považovať za odvolanie udeleného plnomocenstva.
  
Posudzovanie majetkových dispozícií z pohľadu výhodnosti ich predaja a z pohľadu ich ceny, či spôsobenia škody je zásadne (primárne) občianskoprávnou problematikou a sporné prípady by mali byť posudzované hlavne v občianskom súdnom konaní. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že ani skutočný predaj majetku "pod cenu" nemusí znamenať automaticky spáchanie trestného činu. Pri predaji akéhokoľvek majetku je nutné vychádzať z toho, že cena sa vždy odvíja od ponuky a dopytu s tým, že ponuka a dopyt nemajú konštantnú hodnotu (podobu) a pravidelne sa menia. Navyše, cena závisí aj od iných skutočností, napríklad cena nehnuteľnosti aj od lokality, v ktorej sa nachádza, od toho, či predávajúci potrebuje okamžite finančné prostriedky a podobne. Preto, ak predávajúci predá napríklad nehnuteľnosť za určitú sumu, za ktorú sa obdobné nehnuteľnosti predávajú, (teda cena je v určitom cenovom rozpätí predaja obdobných nehnuteľností) nepôjde o spáchanie trestného činu a to ani v prípade, ak sa následne zistí, že existoval aj iný subjekt, ktorý by bol schopný zaplatiť vyššiu cenu. Uvedené vyplýva zo skutočnosti, že ani od štatutárneho orgánu nemožno vyžadovať aby predvídal všetko, t. j. cenové ponuky neobmedzeného množstva subjektov, pretože vždy sa môže nájsť niekto, kto by prípadne vedel ponúknuť viac. Napokon, pre predávajúceho môže byť, podľa okolností prípadu, výhodnejšou ponukou nižšia suma, ktorá sa má zaplatiť ihneď ako suma vyššia, ktorá sa má platiť postupne v splátkach v priebehu niekoľkých rokov. V prípade, ak oprávnený orgán právnickej osoby, rozhodne o predaji majetku tejto právnickej osoby so znalosťou všetkých významných okolností za cenu, ktorá sa tvorí dohodou medzi predávajúcim a kupujúcim a nie je regulovaná (tzv. zmluvná cena), nemožno štatutárnemu orgánu klásť za vinu, že nedosiahol priaznivejšiu cenu. Samotný predaj majetku právnickej osoby za zodpovedajúcu tržnú cenu, ktorá je ekvivalentom skutočnej hodnoty predaného majetku, nemožno považovať za škodu a to ani v prípade, ak by došlo pri predaji k porušeniu určitej povinnosti, napríklad dohodnutého obmedzenia s nakladaním nehnuteľností (napríklad predaj nehnuteľností za reálnu tržnú hodnotu tzv. faktickým orgánom právnickej osoby, ktorá však pri predaji prekročila právomoci, ktoré jej vyplývali z udelenej plnej moci, nebude možné považovať za spôsobenie škody tejto právnickej osobe, nakoľko právnická osoba v podstate len "premenila" nehnuteľný majetok na finančné prostriedky, t. j. majetok právnickej osoby sa nezmenšil) alebo, ak by sa až po realizácii predaja objavil subjekt, ktorý by bol ochotný, či schopný zaplatiť vyššiu cenu. Uvedené platí zvlášť v tomto prípade, kde boli predmetom predaja špecifické nehnuteľnosti s nízkou predpokladanou likviditou.

Na základe logického úsudku vyplývajúceho zo starostlivého uváženia všetkých dôkazov získaných zákonným spôsobom tak jednotlivo, ako aj v ich vzájomnej súvislosti s prihliadnutím na zásadu náležitého zistenia skutkového stavu obsiahnutú v ustanovení § 2 ods. 10 Trestného poriadku a zásadu voľného hodnotenia dôkazov obsiahnutú v ustanovení § 2 ods. 12 Trestného poriadku, som dospel k záveru, že skutok, ktorý je právne posudzovaný ako zločin podvodu podľa § 221 ods. 1, ods. 3 písm. a) Trestného zákona, a pre ktorý bolo dňa 03.05.2012 uznesením vyšetrovateľa PZ v Ružomberku, v zmysle ustanovenia § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX, nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. Vykonaným dokazovaním nebolo preukázané úmyselné konanie obvineného smerujúce k uvedeniu do omylu "iného" s úmyslom spôsobiť mu škodu, resp. s úmyslom seba obohatiť aj s prihliadnutím na to, že obvinený konal len v intenciách udelenej plnej moci.

Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Z vyššie uvedených dôvodov som trestné stíhanie podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku zastavil, pretože nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Štefan Tomaško
prokurátor