Okresná prokuratúra Košice I 
Mojmírova 5, 041 47 Košice 1 	

Sp. zn. : 1 Pv 219/12/8802	Košice I, 1.8.2012
EEČ : 2-63-8-2012

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Krádež podľa § 212 odsek 3 písmeno b Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 313/2011 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Košice I
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Obvodnému úradu XXXXX
v Košiciach na ulici Rooseweltovej v podniku Tripple Six, dňa 29. decembra 2011, okolo 20.00 hodiny si od XXXXX pod zámienkou, že sa na jeho mobilnom telefóne vybila batéria požičal mobilný telefón značky Sony XXXXX X8 E15i White Aqua Blue IMEI: 358 452 04-001768-4, s týmto vyšiel pred podnik, kde ho odpredal neznámemu taxikárovi za sumu 30,- €, čím takto pre poškodenú XXXXX spôsobil škodu vo výške 180,- €, hoci bol za taký čin odsúdený rozsudkom Okresného súdu XXXXX II spisovej značky 4 T 24/2011 zo dňa 12. októbra 2011, ktorý nadobudol právoplatnosť dňa 12. októbra 2011.
pretože výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom
Odôvodnenie:
Uznesením povereného policajta Policajného zboru, Obvodného oddelenia Policajného zboru, XXXXX Staré mesto, spisovej značky ORP-1384/SM-KE-2012 zo dňa 3. apríla 2012, bolo podľa ustanovenia § 206 odsek 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX pre  prečin krádeže podľa ustanovenia § 212 odsek 3 písmeno b/ Trestného zákona, ktorého sa dopustil na tom skutkovom základe, že v Košiciach na ulici Rooseweltovej v podniku Tripple Six, dňa 29. decembra 2011, okolo 20.00 hodiny si od XXXXX pod zámienkou, že sa na jeho mobilnom telefóne vybila batéria požičal mobilný telefón značky Sony XXXXX X8 E15i White Aqua Blue IMEI: 358 452 04-001768-4, s týmto vyšiel pred podnik, kde ho odpredal neznámemu taxikárovi za sumu 30,- €, čím takto pre poškodenú XXXXX spôsobil škodu vo výške 180,- €, hoci bol za taký čin odsúdený rozsudkom Okresného súdu XXXXX II spisovej značky 4 T 24/2011 zo dňa 12. októbra 2011, ktorý nadobudol právoplatnosť dňa 12. októbra 2011.

	V rámci prokurátorského dozoru nad zachovávaním zákonnosti v prípravnom konaní som po preskúmaní súvisiaceho spisového materiálu dospel k záveru, že predmetné konanie obvineného XXXXX nenapĺňa všetky zákonom stanovené znaky skutkovej podstaty prečinu krádeže podľa ustanovenia § 212 odsek 3 písmena b/ Trestného zákona, ale že toto protispoločenské konanie menovaného  by mohol prejednať iný orgán ako priestupok proti občianskemu spolunažívaniu podľa ustanovenia § 49  zákona číslo 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.

Prečinu krádeže podľa ustanovenia § 212 odsek 1 Trestného zákona sa dopustí ten, kto si prisvojí cudziu vec tým, že sa jej zmocní a spôsobí tak malú škodu, a podľa ustanovenia odseku 3 písmeno b/ hoci bol za taký čin v predchádzajúcich dvadsiatich štyroch mesiacoch odsúdený.

Objektom trestného činu je vlastníctvo veci, ďalej držba veci, ale aj faktická dispozícia vecou, pričom rozhodujúci je faktický stav.

	Cudzou vecou sa rozumie hnuteľná vec nepatriaca páchateľovi vôbec, alebo nepatriaca iba jemu, a ktorú páchateľ nemá vo svojej dispozícii. Vec nemusí mať objektívnu hodnotu, lebo krádež je trestná aj pri spôsobení menšej škody, než je škoda malá, pokiaľ je daná niektorá z okolností uvedených v odseku 2 písm. a) až f). Vždy však musí ísť o cudziu vec, a preto sa vlastník nemôže dopustiť krádeže vlastnej veci, ani návodu a pomoci ku krádeži takej veci (okrem prípadu spoluvlastníctva). Cudzou vecou nie je vec zverená páchateľovi, ktorá môže byť predmetom trestného činu sprenevery podľa § 213. Za cudziu vec treba považovať vec, ktorá páchateľovi vlastnícky vôbec nepatrí, resp. mu nepatrí výlučne, za predpokladu, že s ňou nakladá ako s vlastnou alebo spôsobom, ktorý je vyhradený výlučnému vlastníkovi. 

	Prisvojením veci sa rozumie získanie možnosti trvalej dispozície s vecou, teda vylúčenie doterajšieho vlastníka alebo držiteľa veci z držby, užívania a nakladania s vecou. Páchateľ si prisvojí vec tým, že sa jej zmocní, ak odníme vec z dispozície vlastníka, oprávneného držiteľa alebo faktického držiteľa a ak tak získa možnosť s vecou trvalo nakladať podľa svojej vôle sám alebo s ďalšími osobami (spolupáchateľmi).

	Zmocniť sa veci môže páchateľ sám (vlastnou rukou) alebo za pomoci nástroja (napríklad žeriavnik naloží odcudzované panely na auto spolupáchateľa). Páchateľ môže použiť aj tzv. "živý nástroj", ktorým môže byť osoba trestne nezodpovedná alebo trestne zodpovedná, konajúca z donútenia. Trestný čin je dokonaný aj vtedy, ak páchateľ odníme vec z dispozície poškodeného a ukryje ju na inom mieste s úmyslom vec neskôr vyzdvihnúť; podobne je čin dokonaný, ak po násilnom vniknutí do miestnosti, páchateľ pomocou kľúčov vnikne do skríň a stolov, odcudzí z nich veci a uloží do pripravenej batožiny, aj keď potom za ďalším účelom v miestnosti zotrvá.

	Spôsobením malej škody sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 eur. Škoda pod túto hranicu bude zakladať iba priestupok podľa § 50 ods. 1 zákona o priestupkoch, ak nebudú dané okolnosti uvedené v § 212 ods. 2 písm. a) až f).

	Pri určení výšky škody sa vychádza z ceny, za ktorú sa vec, ktorá bola predmetom útoku, v čase a v mieste činu obvykle predáva. Ak takto nemožno výšku škody zistiť, vychádza sa z účelne vynaložených nákladov na obstaranie rovnakej alebo obdobnej veci alebo uvedenie veci do predošlého stavu.

	Ako trestný čin krádeže podľa § 212 ods. 1 treba posudzovať aj jednotlivé útoky, ktorými páchateľ spôsobil nižšiu škodu, ako je škoda malá, ak ide o útoky spáchané spolu s ďalšími útokmi formou pokračovania v trestnom čine a celková škoda túto hranicu dosiahne. V takom prípade ide o jeden pokračovací trestný čin. Pri určovaní výšky spôsobenej škody treba vychádzať zo skutočnej škody, ktorá predstavuje majetkovú hodnotu, o ktorú bol majetok poškodeného zmenšený, a nie z rozsahu obohatenia páchateľa, teda z prírastku na majetku páchateľa získaného trestným činom. Ak nemožno zistiť presnú výšku škody, musí sa zistiť aspoň minimálna výška, pričom táto škoda sa musí opierať o vykonané dôkazy, rovnako ako každá iná okolnosť, a nemožno ju určiť odhadom. V rozsudku musí byť minimálna výška určená číselne a nemožno ju určiť iba slovným opisom, napríklad že vznikla škoda v zanedbateľnej výške. Pri zisťovaní rozsahu spôsobenej škody sa súd spravuje príslušnými hmotnoprávnymi predpismi.

	Zo subjektívnej stránky sa vyžaduje úmysel, ktorý musí zahŕňať všetky znaky objektívnej stránky vrátane prisvojenia. Ak páchateľ odcudzí peňaženku v úmysle zmocniť sa len peňazí, ale vie, že v peňaženke môžu byť aj iné hodnoty, a pre ten prípad je uzrozumený s tým, že majiteľovi spôsobí škodu ich odcudzením, zodpovedá aj za túto škodu.

Pojmom "bol za taký čin odsúdený" sa rozumie špeciálna recidíva páchateľa. Odsúdením za taký čin sa rozumie odsúdenie za trestný čin krádeže podľa § 212 alebo za obdobný čin, pokiaľ rozsudok nadobudol právoplatnosť. Nemusí dôjsť k výkonu trestu, a to ani sčasti. Pri takom odsúdení nesmie platiť fikcia neodsúdenia. Podmienkou však je, že k právoplatnému odsúdeniu došlo v predchádzajúcich dvadsiatich štyroch mesiacoch pred spáchaním trestného činu.

	Z vykonaného dokazovania a to tak z výpovede obvineného XXXXX, ako aj z výpovede poškodenej XXXXX a svedka XXXXX ako aj zo zabezpečených listinných dôkazov jednoznačne vyplýva, že v konaní obvineného nejde o trestný čin krádeže, ale mohlo by ísť o trestný čin sprenevery podľa ustanovenia § 213 Trestného zákona, resp. o trestný čin podvodu podľa ustanovenia § 221 Trestného zákona, avšak pri týchto ustanoveniach nie je naplnená jedna zo stránok trestného činu a to spôsobenie malej škody.

Obvinený v registri trestov má doposiaľ jeden záznam a v priestupkovom konaní bol doposiaľ riešený 7-krát.

V zmysle ustanovenia § 8 zákona Národnej rady Slovenskej republiky číslo 300/2005 Z. z., s účinnosťou od 1. januára 2006, trestným činom je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v Trestnom zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.

Na naplnenie znakov trestného činu je potrebné, aby boli splnené dve podmienky :

1/ musí ísť o protiprávny čin,
2/ jeho znaky musia byť uvedené výlučne v Trestnom zákone.

           Závažnosť činu spáchaného obvineným XXXXX je nepatrná, z toho dôvodu nepôjde v danom prípade o trestný čin.

          V zmysle ustanovenia § 10 odsek 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky číslo 300/2005 Z. z., nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa, je jeho závažnosť nepatrná.
	 
	Podľa ustanovenia § 214 odsek 1 Trestného poriadku prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní.

	Vzhľadom na vyšetrené a vyššie uvedené skutočnosti, som rozhodol tak, ako je  uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Karol Hajduček
prokurátor