Okresná prokuratúra Prievidza 
M. Mišíka 22, 971 34 Prievidza 1 	

Sp. zn. : 2 Pv 46/11/3307	Prievidza, 4.2.2013
EEČ : 2-27-13-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Zločin:	Skrátenie dane a poistného podľa § 276 odsek 1, odsek 2 písmeno d) Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 218/2007 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Prievidza
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
pre zločin skrátenie dane a poistného podľa § 276 ods. 1, ods. 2, písm. d) Trestného zákona, ktorého sa mal dopustiť tak, že ako osoba konajúca za subjekt XXXXX, XXXXX, XXXXX XXXXX, IČO: XXXXX podal dňa 31.03.2008 na Daňovom úrade v XXXXX daňové priznanie k dani z príjmov fyzickej osoby (ďalej len DPFO) za zdaňovacie obdobie rok XXXXX, kde priznal príjem vo výške XXXXX,- Sk a uplatnil výdavky vo výške XXXXX,- Sk a určil si svoju daňovú povinnosť vo výške XXXXX,- Sk, pričom v daňovom priznaní si nepriznal príjem vo výške XXXXX,- Sk a neoprávnene si uplatnil výdavky vo výške XXXXX,- Sk, čím si skrátil svoju daňovú povinnosť na DPFO za rok XXXXX vo výške XXXXX,- Sk / XXXXX Eur
lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci
Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ Okresného riaditeľstva policajného zboru v Prievidzi, Úrad justičnej a kriminálnej polície uznesením ČVS: XXXXX podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie pre zločin skrátenie dane a poistného podľa § 276 ods. 1, ods. 2, písm. d) Trestného zákona. Následne vyšetrovateľ PZ uznesením ČVS: XXXXX podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol XXXXX obvinenie za zločin skrátenie dane a poistného podľa § 276 ods. 1, ods. 2, písm. d) Trestného zákona na tom skutkovom základe, že ako osoba konajúca za subjekt XXXXX, XXXXX, XXXXX XXXXX, IČO: XXXXX, podal dňa 31.03.2008 na Daňovom úrade v XXXXX daňové priznanie k dani z príjmov fyzickej osoby (ďalej len DPFO) za zdaňovacie obdobie rok XXXXX, kde priznal príjem vo výške XXXXX,- Sk a uplatnil výdavky vo výške XXXXX,- Sk a určil si svoju daňovú povinnosť vo výške XXXXX,- Sk, pričom v daňovom priznaní si nepriznal príjem vo výške XXXXX,- Sk a neoprávnene si uplatnil výdavky vo výške XXXXX,- Sk, čím si skrátil svoju daňovú povinnosť na DPFO za rok XXXXX vo výške XXXXX,- Sk / XXXXX Eur.

     Vyšetrovateľ PZ dňa XXXXX predložil Okresnej prokuratúre Prievidza vyšetrovací spis spolu s návrhom na zastavenie trestného stíhania z dôvodu, že stíhaný skutok nie je trestný čin.    

     Po preskúmaní predloženého spisového materiálu som zistil, že návrh vyšetrovateľa PZ na zastavenie trestného stíhania je dôvodný. 

     Podstatu stíhaného skutku tvorilo to, že obvinený ako podnikateľský subjekt (SZČO) podal dňa 31.03.2008 daňové priznanie k dani z príjmov fyzickej osoby za zdaňovacie obdobie rok XXXXX, v ktorom si uplatnil výdavky vo výške XXXXX,- Sk, ktoré však v skutočnosti v rámci podnikania nevynaložil a zároveň nepriznal príjmy vo výške XXXXX,- Sk, ktoré počas zdaňovacieho obdobie mal, čím tak mal skrátiť daň z príjmu fyzickej osoby za zdaňovacie obdobie rok XXXXX o sumu XXXXX,- Sk / XXXXX Eur. 

     Obvinený ku stíhanému skutku vypovedal tak, že výdavok vo výške XXXXX,- Sk bol skutočne vynaložený. Uvedenú sumu preberal svedok XXXXX, k tomu boli vyhotovené a podpísané viaceré písomnosti (faktúra č. XXXXX, zmluva o predaji zásob, príjmový pokladničný doklad z XXXXX, výdavkový pokladničný doklad z XXXXX), a uvedeným kupoval od spoločnosti XXXXX, (v mene ktorej konal svedok XXXXX) vo faktúre a zmluve označený tovar. Odovzdanie peňazí malo byť realizované v hotovosti v prítomnosti aj ďalších osôb, ktoré obvinený označil. Preto si dôvodne uvedenú vyplatenú sumu uplatnil v daňovom priznaní ako výdavok. K nepriznaným príjmov vypovedal, že si na to už nepamätá, pravdepodobne išlo o nejakú chybu. Účtovníctvo mu viedla nejaká pani, ktorej meno si vzhľadom na odstup času už nepamätá, niečo z účtovníctva si však robil aj sám. 

     Za poškodený daňový úrad vypovedal splnomocnenec, že obvinený ako podnikateľ podal daňové priznanie k dani z príjmov fyzickej osoby za zdaňovacie obdobie rok XXXXX. Poškodený vykonal daňovú kontrolu zameranú na správnosť určenia predmetnej dane. Keďže daňový subjekt nepredložil kompletné účtovníctvo, daňová kontrola bola vykonaná a na základe pomôcok, ktoré si zaobstaral správca dane - poškodený. Z výsledkov kontroly bolo zrejmé, že na strane príjmov si obvinený nepriznal svoj príjem vo výške XXXXX- Sk, a na starne výdavkov si uplatnil výdavky vo výške XXXXX,- Sk, ktoré však v skutočnosti v rámci podnikania nevynaložil. Preto určil rozsah skrátenia dane na sumu o sumu XXXXX,- Sk / XXXXX Eur. V rámci daňovej kontroly bol vypracovaný aj znalecký posudok z odboru písmoznalectva, ktorý posudzoval aj pravosť podpisov svedka XXXXX na faktúre č. XXXXX, na príjmovom pokladničnom doklade z XXXXX a výdavkovom pokladničnom doklade z XXXXX. Záver znaleckého skúmania bol jednoznačný, že sporné podpisy nevyhotovil svedok XXXXX. 

     Svedok XXXXX XXXXX - XXXXX obvineného, po vznesení obvinenia vypovedal, že bol prítomný tomu, keď obvinený kupoval od spoločnosti XXXXX, rôzny materiál a zaň obvinený zaplatil svedkovi XXXXX. Peniaze boli platené postupne v zmysle výberov z bankového účtu, k čomu priložil aj výpisy z bankového účtu obvineného za mesiace XXXXX. Svedkom platieb mala byť aj osoba označená menom XXXXX. Podľa neho kúpa tovaru od spoločnosti XXXXX, bola skutočne zrealizovaná a za tovar bolo aj skutočne zaplatené v hotovosti. 

     Po vznesení obvinenia vypovedal aj svedok XXXXX. Najprv uviedol, že síce podpisoval zmluvu o predaji zásob, ale žiadne peniaze ani zásoby od XXXXX XXXXX (obvineného) nedostal. Podpis na príjmovom a výdavkovom pokladničnom doklade z XXXXX nie je jeho vlastný. Jednoznačne vypovedal, že od obvineného žiadne peniaze podľa fa č. XXXXX, PPD a VPD z XXXXX neprevzal. Následne svedok vypovedal, že všetko bolo už dávno a on si presne nepamätal. Rozmýšľal a zistil, že peniaze od obvineného prevzal s jeho súhlasom XXXXX, a on len podpísal, že ich zobral. Tiež vypovedal o svojom zranení hlavy, ktoré sa mu stalo v roku XXXXX.

     Vypovedali aj ďalší svedkovia ku skutočnostiam, či spoločnosť XXXXX mohla disponovať tovarom, ktorý mal byť následne predaný obvineného podľa predmetnej faktúry č. XXXXX, pričom vyplynulo, že takým materiálom spoločnosť mohla disponovať. 

     Vo veci vzhľadom na závažnosť výpovede svedka XXXXX, rozpory v jeho výpovediach a ním označené poranenie hlavy, bol Okresným súdom Prievidza vydaný príkaz na vyšetrenie duševného stavu svedka XXXXX. 

     Z vypracovaného znaleckého posudku vyplýva, že svedok v čase stíhaného skutku ani v súčasnosti netrpí žiadnou duševnou chorobou v zmysle choromyseľnosti. U svedka ide o XXXXX. V priebehu roku XXXXX utrpel kraniocerebrálnu traumu (mozgovolebečný úraz) v dôsledku ktorého sa u neho ako následok objavil organický psychosyndróm. Vnímanie svedka nebolo a nie je patologicky zmenené. Hoci je úroveň mnestických (pamäťových) schopností XXXXX populačného priemeru a je temer zhodná s aktuálnymi intelektovými schopnosťami, teda schopnosť prijať, podržať pamäťovú stopu je zachovalá, prítomné sú však mierne nepresnosti a taktiež mierne konfabulatórne tendencie, úroveň vizuálnej pamäte, vštiepivosti je podpriemerná (nie defektná), s prítomnosťou jednej konfabulácie, vzhľadom k čomu môžu u svedka v následnej reprodukcii nastať určité mierne skreslenia, menšia presnosť v popise detailov, času a pod.. Konzultant - psychológ hodnotí všeobecnú vierohodnosť svedka ako zníženú a špecifickú vierohodnosť (k stíhanému skutku) ako výrazne zníženú. 

     Zo zabezpečených listinných dôkazov vyplynulo, že predmetné daňové priznanie bolo vypracované nezistenou osobou na počítači a bolo podpísané obvineným ako daňovníkom. 
     
     Podľa § 276 ods. 1 Trestného zákona „Kto v malom rozsahu skráti daň, poistné na sociálne poistenie, verejné zdravotné poistenie alebo príspevok na starobné dôchodkové sporenie, potrestá sa odňatím slobody na jeden rok až päť rokov.“

     Podľa § 17 Trestného zákona „Pre trestnosť činu spáchaného fyzickou osobou treba úmyselné zavinenie, ak tento zákon výslovne neustanovuje, že stačí zavinenie z nedbanlivosti.“

     Podľa § 215 ods. 1, písm. b) Trestného poriadku „Prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci,“

     Skrátením dane treba rozumieť akékoľvek konanie páchateľa, v dôsledku ktorého mu príslušný štátny orgán alebo orgán verejnej samosprávy vyrubí daň v nižšej než zákonom určenej sume alebo k vyrubeniu dane vôbec nedôjde. Úmyselné konanie páchateľa, ktorým dosiahne, že mu daň nebola vôbec vyrubená alebo mu bola vyrubená v nižšej výmere, je dokonaným trestným činom skrátenia dane podľa § 276 ods. 1, pokiaľ došlo k skráteniu dane v malom rozsahu. Trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 276 je úmyselným trestným činom. Úmysel páchateľa sa musí vzťahovať aj na okolnosť, že daň alebo poistné skracuje.

     Ak obvinený zaplatil za tovar v zmysle faktúry č. XXXXX z hľadiska trestného práva (subjektívnej stránky) mal právo si takto zaplatený výdavok uplatniť v daňovom priznaní a zohľadniť ho aj pri určení príslušnej dane. Rovnako tak pri priznávaní dosiahnutých príjmov ak obvinený vychádza len z údajov účtovníčky, ktorá je za účtovníctvo zodpovedná, absentuje u neho subjektívna stránka stíhaného zločinu ak chybou účtovníctva je uvedená nižšia suma dosiahnutých príjmov než aká v skutočnosti bola. 

     Z vykonaného dokazovania je zrejmé, že nemožno prihliadať na výpovede svedka XXXXX, pretože tieto sú poznačené jeho schopnosťou vnímať a reprodukovať prežité udalosti, navyše vo vzťahu k stíhanému skutku je taká schopnosť značne znížená. Preto jeho výpovede v celom nepovažujem za rozhodné v tejto veci. 

     Z výpovede obvineného, svedka XXXXX, vyplýva, že výdavky tak ako ich obvinený uplatnil v daňovom priznaní boli v rámci podnikania obvineného vynaložené a mohli byť zahrnuté do daňového priznania a zohľadnené pri určení dane. V zhode s výpoveďou obvineného a svedka XXXXX, sú aj zabezpečené listinné dôkazy, z nich najmä výpisy z účtu obvineného a faktúra č. XXXXX. Aj keď pravosť podpisov svedka XXXXX na príjmovom a výdavkovom pokladničnom doklade bola znalcom z odboru písmoznalectva jednoznačne vylúčená, nič to nemení na skutočnosti, že svedok XXXXX s obvineným potvrdili zaplatenie peňazí v zmysle predmetnej faktúry síce do rúk tretej osoby, ale so súhlasom svedka XXXXX. 

     Záver o tom, že kúpna cena podľa faktúry č. XXXXX bola zaplatená vyvodzujem aj z toho, že v zmluve o predaji zásob z XXXXX zmluvné strany dohodli postupné splácanie kúpnej ceny, čomu zodpovedajú aj na to nasledujúce výbery hotovosti z bankového účtu obvineného, ktoré v súhrnnej výške umožňovali zaplatenie kúpnej ceny v celom rozsahu. 

     Účtovníctvo obvineného za rok XXXXX sa nepodarilo zabezpečiť z dôvodu, že toto sa ešte v roku XXXXX stratili. K dispozícii boli len útržky účtovníctva nemajúce dostatočnú výpovednú hodnotu vzhľadom k stíhanému skutku. 

     Žiadnym zo zabezpečených dôkazov po vznesení obvinenia sa nepodarilo potvrdiť, že nedošlo k zaplateniu kúpnej  ceny podľa faktúry č. XXXXX. Neboli vyvrátené zhodné výpovede obvineného a svedka XXXXX v spojení so zabezpečenými listinnými dôkazmi. Práve naopak, znaleckým skúmaním zistené dôvodné pochybnosti o pravdivosti a úplnosti výpovedí svedka XXXXX, tzn. nebraním jeho výpovedí do úvahy, bola potvrdená obrana obvineného. 
 
     V stave pred vznesením obvinenia neboli relevantne spochybnené výpovede svedka XXXXX, ktorými usvedčoval obvineného zo stíhaného skutku, a jeho výpovede sa identifikovali so zisteniami poškodeného spolu so zabezpečenými listinnými dôkazmi. V uvedenom smere (tak nepriznanie všetkých príjmov ako aj uplatnenie nevynaložených výdavkov) v rovine závažného podozrenia a rozumnej istoty bola dostatočne odôvodnená vyššia miera pravdepodobnosti, že stíhaný skutok sa stal, je trestným činom a spáchal ho obvinený. 

     Po vznesení obvinenia však predložené výpisy z účtu obvineného, jeho obrana v spojení so zabezpečenými svedeckými výpoveďami a nulitnosť výpovedí svedka XXXXX vo vzájomnom súhrne a súvislostiach odôvodňujú záver, že stíhaný skutok sa stal, ale vzhľadom na absenciu subjektívnej stránky u páchateľa (k nepriznaniu všetkých príjmov aj k uplatnenie vynaložených výdavkov)  tento nie je trestným činom. 

     Vykonanými úkonmi vyšetrovania, najmä výpoveďami svedkov, poškodeného, obvineného, znaleckým skúmaním bolo zistené, že stíhaný skutok sa stal, ale tento nie je stíhaným trestným činom, ani iným trestným činom. Stíhaný skutok podľa môjho názoru nie je ani priestupkom, iným správnym deliktom ani ho nemožno prejednať v disciplinárnom konaní. 

     Keďže zabezpečenými dôkazmi je preukázané, že konanie podľa stíhaného skutku nenapĺňa zákonné znaky stíhaného zločinu skrátenie dane a poistného podľa § 276 ods. 1, ods. 2, písm. d) Trestného zákona, zároveň nie sú naplnené zákonné znaky ani iného trestného činu, priestupku či iného správneho deliktu a vec nemožno prejednať v disciplinárnom konaní, bolo namieste rozhodnúť o zastavení takého trestného stíhania, tak ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

     Vzhľadom na uvedené som toho názoru, že pre rozhodnutie o zastavení trestného stíhania podľa § 215 ods. 1, písm. b) Trestného poriadku je dostatočne preukázané, že stíhaný skutok sa stal avšak tento skutok nie je trestným činom a nie je ani dôvod na postúpenie veci.

     Po vznesení obvinenia žiadne dôkazy vyššiu mieru pravdepodobnosti o spáchaní stíhaného trestného činu obvineným a jeho trestnosti nepotvrdili, na rozdiel od stavu veci pred vznesením obvinenia.   

     Na základe uvedeného som rozhodol tak ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať v lehote troch dní od jeho oznámenia prostredníctvom tunajšej prokuratúry Krajskej prokuratúre v Trenčíne. Sťažnosť má odkladný účinok.

JUDr. Jozef Kováčik, Ing.
prokurátor