Okresná prokuratúra Pezinok 
Šenkvická cesta 5, 902 01 Pezinok 	

Sp. zn. : 1 Pv 527/10/1107	Pezinok, 7.2.2013
EEČ : 2-14-29-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Zločin:	Zneužívanie právomoci verejného činiteľa podľa § 326 odsek 3 písmeno b Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 576/2009 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Pezinok
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
ako starosta obce XXXXX dňa 10.10.2008 vo XXXXX uzatvoril kúpnu zmluvu s XXXXX, nar. XXXXX, trvale bytom XXXXX, XXXXX, na základe ktorej došlo k prevodu vlastníctva nehnuteľností parc. č. XXXXX – zastavené plochy a nádvoria o výmere 1253 m˛ a budovy súp. č. 64, postavenej na parc. č. XXXXX, zapísaných na Katastrálnom úrade v Bratislave, Správa katastra Pezinok na LV č. XXXXX k.ú. Veľké Tŕnie (objekt starej školy s pozemkom), v obci XXXXX, z predávajúceho – obce XXXXX na kupujúceho – XXXXX, v tom čase poslanca Obecného zastupiteľstva obce XXXXX, a to priamym predajom bez verejnej obchodnej súťaže, čo je v rozpore s ustanovením § 9 ods. 4 zákona č. 138/1991 Zb. o majetku obcí, pričom kúpna zmluva bola pre obec zjavne nevýhodná,, nakoľko kúpna cena týchto nehnuteľností bola v kúpnej zmluve dohodnutá vo výške 54.769,97 €, avšak všeobecná hodnota týchto nehnuteľností, určená na základe znaleckého posudku znalca z odboru stavebníctva č. 36/2011 bola ku dňu 10.10.2008 vo výške 146.000,- €, čím spôsobil poškodenej obci XXXXX škodu v celkovej výške 91.230,03 €,
lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci
Odôvodnenie:
	Vyšetrovateľ Odboru kriminálnej polície Okresného riaditeľstva PZ Pezinok pod sp. zn. ORP-77/OEK-PK-2010 viedol trestné stíhanie proti obvinenému XXXXX pre zločin zneužívania právomoci verejného činiteľa podľa § 326 ods. 1 písm. a/, ods. 3 písm. b/ Trestného zákona na tom skutkovom základe, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 
	Dňa 31.01.2013 policajt predložil spisový materiál v tejto trestnej veci na Okresnú prokuratúru v Pezinku s návrhom na zastavenie trestného stíhania obvineného XXXXX podľa § 215 ods. 1 písm. b/ Trestného poriadku. 
	Preskúmaním spisu som zistila, že návrh policajta na zastavenie trestného stíhania je dôvodný. 
	Z vykonaného vyšetrovania v predmetnej veci vyplynulo, že predaj  starej budovy školy bol schválený uznesením obecného zastupiteľstva č. XXXXX zo dňa XXXXX za sumu 1.650.000,- Sk (54.769,97 €), a to kupujúcemu XXXXX, ktorý bol v tom čase poslancom obecného zastupiteľstva. Súčasne obecné zastupiteľstvo uložilo starostovi uzatvoriť Zmluvu o budúcej zmluve s budúcim kupujúcim, pričom táto zmluva bola uzatvorená dňa 05.09.2006. Následne bol dňa 21.11.2007 uzatvorený Dodatok č. 1 k zmluve o budúcej kúpnej zmluve, v zmysle ktorého bola kúpna cena zaplatená v dvoch častiach, a to preddavkom vo výške 500 tis. Sk do 15 dní od podpisu Dodatku č. 1 a zostatkom vo výške 1.150.000,- Sk pri podpise kúpnej zmluvy. Dňa 10.10.2008 bola medzi oboma stranami uzatvorená kúpna zmluva, vo vzťahu ku ktorej bol povolený vklad do katastra dňa 31.10.2008. Kúpna cena bola stanovená na základe znaleckého posudku č. 181/2004, vypracovaného v roku 2004 pre účely prevodu nehnuteľnosti. V čase schválenia uznesenia obecného zastupiteľstva o predaji nehnuteľnosti, ako aj v čase podpisu zmluvy o budúcej kúpnej zmluve a samotnej kúpnej zmluvy bol XXXXX členom obecného zastupiteľstva, pričom v zmysle ustanovenia § 9 ods. 4 zákona č. 138/1991 Zb. o majetku obcí bol možný takýto prevod len prostredníctvom verejnej obchodnej súťaže, a nie priamym predajom, ktorý bol použitý v tomto prípade. Znaleckým posudkom XXXXX, ktorá bola do konania pribratá vyšetrovateľom, bola hodnota nehnuteľnosti v čase predaja určená na sumu 146.000,- € a ku dňu schválenia predaja obecným zastupiteľstvom na sumu 131.000,- €, prevodom nehnuteľností za nižšiu cenu teda mala vzniknúť obci XXXXX majetková škoda. 
	Obvinený XXXXX vypovedal, že predmetná budova školy bola postavená v roku 1937 alebo 1939, pričom od začiatku slúžila ako škola a v objekte bol aj služobný byt. Budova fungovala ako škola do osemdesiatych rokov, pričom následne sa v nej vystriedali viacerí nájomcovia, pričom budova nebola riadne udržiavaná a o jej rekonštrukcii sa vôbec neuvažovalo. Jeho predchodca vo funkcii starostu prenajal budovu XXXXX, ktorý sa snažil udržiavať budovu v užívania schopnom stave a vykonal opravy, vrátane obsadeného tzv. učiteľského bytu. V roku 2006 obecné zastupiteľstvo rozhodlo o predaji budovy z dôvodu, že obec nemala peniaze rekonštrukciu havarijného stavu. Po rozhodnutí obecného zastupiteľstva on ako starosta uzatvoril zmluvu o budúcej kúpnej zmluve, pričom touto už bol viazaný  a nemohol svojvoľne neuzatvoriť následnú kúpnu zmluvu, pretože by v dôsledku toho mohla obci hroziť žaloba zo strany budúceho kupujúceho XXXXX. Pri stanovení kúpnej ceny vychádzala obec zo znaleckého posudku, ktorý sa mu aj po odstupe času zdal správny vzhľadom na stav budovy. Pripustil, že v tom čase sa zmenili politické pomery v zastupiteľstve a bolo schválené uznesenie o pozastavení predaja, ale nedošlo k rozhodnutiu o zrušení rozhodnutia o predaji, preto postupoval ďalej v zmysle zmluvy o budúcej zmluve. V novembri 2007 za účelom získania peňazí na dostavbu obecných bytov uzatvoril s XXXXX Dodatok č. 1, podľa ktorého XXXXX poskytol preddavok kúpnej ceny  vo výške 500.000,- Sk, ktorý sa použil pre účely obce. V tom čase by už teda odstúpenie od zmluvy vyžadovalo vrátenie týchto peňazí XXXXX, čo bolo vzhľadom na situáciu obce v podstate nemožné. Obvinený pripustil, že priamym predajom členovi obecného zastupiteľstva bol porušený zákon, uviedol však, že on ako starosta nijakým spôsobom neparticipoval na predaji, nemal z neho žiadnu výhodu ani prospech. Obec nebola podľa neho poškodená na svojom majetku, nakoľko hodnotu nehnuteľností, stanovenú znalcom v trestnom konaní považuje za nadsadenú a za túto cenu podľa neho nebol objekt predajný. Poukázal aj na skutočnosť, že v čase predaja bol v objekte stále nájomník v učiteľskom byte. 
	Poškodený XXXXX, súčasný starosta obce XXXXX, uviedol, že podľa jeho názoru vznikla obci XXXXX škoda, tvorená rozdielom medzi kúpnou cenou a cenou, stanovenou znaleckým posudkom v trestnom konaní. K okolnostiam predaja sa nevedel vyjadriť, lebo v tom čase na obecnom úrade nepôsobil, za predaj nehnuteľnosti je však podľa neho zodpovedný výlučne starosta ako štatutárny zástupca obce, a to napriek tomu, že odpredaj majetku bol schválený zastupiteľstvom obce, nakoľko podpísaním uznesenia sa starosta s týmto uznesením stotožnil, teda aj s neprimerane nízkou cenou. 
	Svedok XXXXX uviedol, že od roku 1996 do roku 2010 bol poslancom obecného zastupiteľstva. Nájomcom budovy starej školy bol od roku 2001, pričom budovu využíval na podnikateľské účely. Išlo o starú budovu v zlom technickom stave, v budove bol naviac obývaný nájomný byt. Budova vyžadovala opravy, na ktoré obec nemala peniaze, preto požiadal obec o odpredaj nehnuteľnosti. Odpredaj bol schválený obecným zastupiteľstvom, pričom on osobne nijakým spôsobom neovplyvňoval ani starostu, ani jednotlivých členov obecného zastupiteľstva. Následne došlo k podpisu Zmluvy o budúcej zmluve, ako aj Dodatku č. 1, na základe ktorého vyplatil obci preddavok kúpnej ceny vo výške 500.000,- Sk. Dôvodom zaplatenia preddavku bola skutočnosť, že starosta potreboval uvedenú sumu na ukončenie investície do nájomných bytov v obci. V čase podpisu Zmluvy o budúcej zmluve mal na predmetnú nehnuteľnosť záložné právo Štátny fond rozvoja bývania. Dňa 10.10.2008 bola podpísaná samotná kúpna zmluva a následne dňa 24.10.2008 zaplatil zvyšok kúpnej ceny vo výške 1.150.000,- Sk. Svedok poprel, že by sa na kúpe nehnuteľnosti nejako vopred dohadoval so starostom XXXXX, uviedol, že si dal žiadosť a cena bola určená znaleckým posudkom. Poprel poskytnutie nejakej výhody alebo odmeny starostovi za predaj nehnuteľnosti. Uviedol, že obecné zastupiteľstvo zvažovalo spôsob predaja, pričom k priamemu predaju sa priklonilo aj s ohľadom na existujúcu nájomnú zmluvu k časti objektu, nakoľko predaj verejnou obchodnou súťažou by pre túto príčinu bol nevýhodný. 
	Svedkyňa XXXXX vypovedala, že od roku 1973 do roku 2010 pracovala ako referent na Obecnom úrade vo XXXXX, pričom jej pracovnou náplňou bol ekonomický úsek a účtovníctvo. Z jej výpovede vyplýva, že všetky prostriedky z predaja starej školy boli použité na účely obce, o čom predložila aj príslušné účtovné doklady. Starosta mohol v tom čase rozhodovať o použití prostriedkov len do výšky 50.000,- Sk, preto prostriedky boli použité len so súhlasom obecného zastupiteľstva vo XXXXX. Prevody a úhrady z finančných prostriedkov obce boli viazané na dva podpisy, teda okrem starostu musel prevod podpísať aj ekonóm obce, resp. niektorý poslanec obecného zastupiteľstva podľa podpisového vzoru pre banku. 
	Svedkyňa  XXXXX uviedla, že bola predsedom finančnej komisie na Obecnom úrade vo XXXXX v rokoch 2006-2010 a obecnou poslankyňou po dobu 12 rokov do roku 2010. Predaj starej školy schválilo obecné zastupiteľstvo, pričom ona nesúhlasila. Následne po schválení prišlo k podpisu zmluvy o budúcej kúpnej zmluve, dodatku č. 1 a k vyplateniu zálohy a následne po podpise kúpnej zmluvy aj k vyplateniu zvyšku kúpnej ceny. Svedkyňa uviedla, že nemá vedomosť o tom, že by sa akákoľvek čiastka z kúpnej ceny stratila. 
	Do spisu boli ďalej zadovážené listinné dôkazy - uznesenie Obecného zastupiteľstva XXXXX č. XXXXX z XXXXX, Zmluva o budúcej kúpnej zmluve z 05.09.2006, Dodatok č. 1 z 21.11.2007, Kúpna zmluva z 10.10.2008, znalecký posudok XXXXX z r. 2004, upozornenie prokurátora Okresnej prokuratúry v Pezinku č. Pd 43/10-10 z 15.06.2010, v ktorom sa konštatuje porušenie zákona o majetku obcí pri prevode nehnuteľností, doklady o použití prostriedkov z predaja nehnuteľností. Vyšetrovateľ pribral do konania znalkyňu XXXXX, ktorá určila cenu nehnuteľností na sumu 131.000,- € k dátumu schválenia predaja obecným zastupiteľstvom a na sumu 146.000,- € k dátumu podpisu kúpnej zmluvy.
	Vyhodnotením uvedených dôkazov som dospela k záveru, že v danom prípade sa nejedná o trestný čin. 
	Zločinu zneužívania právomoci verejného činiteľa podľa § 326 ods. 1 písm. a/, ods. 3 písm. b/ Trestného zákona sa dopustí ten verejný činiteľ, ktorý v úmysle spôsobiť inému škodu alebo zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech vykonáva svoju právomoc spôsobom odporujúcim zákonu a spôsobí takýmto činom značnú škodu.
	Subjektom trestného činu v danom prípade je verejný činiteľ, teda aj starosta obce ak sa podieľa na plnení úloh spoločnosti a štátu a používa pritom právomoc, ktorá mu bola v rámci zodpovednosti za plnenie týchto úloh zverená. V danom prípade teda možno konštatovať, že obvinený konal ako verejný činiteľ, keď pri prevode majetku ako štatutárny zástupca zastupoval obec.
	Z hľadiska objektívnej stránky sa v danom prípade vyžaduje preukázanie skutočnosti, že verejný činiteľ vykonával svoju právomoc spôsobom odporujúcim zákonu. Možno sa stotožniť so záverom, že v prípade prevodu nehnuteľnosti na XXXXX bolo porušené ustanovenie § 9 ods. 4 zákona č. 138/1991 Zb. o majetku obcí, nakoľko v zmysle tohto ustanovenia obec nemôže previesť vlastníctvo svojho majetku bez obchodnej verejnej súťaže na fyzickú osobu, ktorá je v tejto obci poslancom obecného zastupiteľstva. Porušenie citovaného ustanovenia konštatovala aj prokurátorka v upozornení sp. zn. Pd 43/10-10 z 15.06.2010. K otázke škody uvádzam, že táto bola určená ako rozdiel medzi kúpnou cenou a cenou určenou znalcom, nie je však už dnes možné zistiť, za akú cenu by bola nehnuteľnosť reálne predaná pri využití verejnej súťaže, teda či by boli záujemcovia, ochotní zaplatiť sumu vyššiu ako kúpna cena, za ktorú bola nehnuteľnosť predaná XXXXX. 	Súčasne je potrebné uviesť, že nie každé porušenie zákona verejným činiteľom je automaticky možné kvalifikovať ako trestný čin zneužívania právomoci verejného činiteľa. Z hľadiska subjektívnej stránky sa totiž na posúdenie skutku ako tohto trestného činu vyžaduje naplnenie úmyselného zavinenia, a to vrátane preukázania pohnútky (motívu) páchateľa. 
	V zmysle judikátu Najvyššieho súdu SR č. R 39/2001: „Na naplnenie znakov skutkovej podstaty trestného činu zneužívania právomoci verejného činiteľa podľa § 158 ods. 1 písm. a/ TZ (teraz § 326 ods. 1 písm. a/ Trestného zákona), nepostačuje zistenie, že špeciálny subjekt - verejný činiteľ -  vykonával svoju právomoc spôsobom odporujúcim zákonu, ale zároveň sa vyžaduje, aby tak verejný činiteľ konal v úmysle spôsobiť inému škodu alebo zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech. Uvedený motív ako zložka subjektívnej stránky konania páchateľa, ktorý iniciuje jeho konanie, musí byť preukázaný.“
	V danom prípade nebolo vykonaným vyšetrovaním preukázané, že by obvinený XXXXX konal v úmysle spôsobiť obci škodu alebo sebe alebo inému zadovážiť neoprávnený prospech. Je zrejmé, že sa riadil uznesením obecného zastupiteľstva, v zmysle ktorého uzatvoril zmluvu o budúcej kúpnej zmluve a hodnota odpredávanej nehnuteľnosti bola určená znaleckým posudkom, za obsah ktorého nezodpovedá starosta obce, ale výlučne znalec, ktorý postupuje na základe príslušných predpisov a s využitím svojich odborných znalostí. Je nepochybné, že pri prevode nehnuteľnosti bol porušený zákon o majetku obcí, nebolo však preukázané, že by starosta obce konal v úmysle obohatiť seba alebo iného, alebo spôsobiť obci majetkovú škodu. Do spisu boli doložené listinné dôkazy, svedčiace o tom, že prostriedky, získané predajom nehnuteľnosti, boli použité pre účely obce XXXXX. V priebehu vyšetrovania neboli vyprodukované žiadne dôkazy, svedčiace o prítomnosti pohnútky páchateľa - úmyslu spôsobiť škodu alebo zadovážiť sebe alebo inému prospech, nebola teda vyvrátená obhajoba obvineného. 
	Na základe uvedených skutočností som dospela k záveru, že v danom prípade sa nejedná o zločin zneužívania právomoci verejného činiteľa podľa § 326 ods. 1 písm. a/, ods. 3 písm. b/ Trestného zákona s poukazom na absenciu subjektívnej stránky trestného činu v konaní páchateľa. Súčasne som nezistila naplnenie znakov iného trestného činu, uvedeného v Trestnom zákone. Vec nie je možné postúpiť ani na prejednanie priestupku, nakoľko už uplynula premlčacia doba priestupku, naviac nebolo zistené naplnenie znakov priestupku v konaní obvineného. 
	Podľa  § 215 odsek 1 písmeno b/ Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. 
	S poukazom na horeuvedené skutočnosti som rozhodla o zastavení trestného stíhania proti obvinenému XXXXX. 
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Veronika Horňáková
prokurátorka