Okresná prokuratúra Martin 
Vajanského nám. 1, 036 80 Martin 1 	

Sp. zn. : 2 Pv 143/12/5506	Martin, 11.2.2013
EEČ : 2-40-54-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Nebezpečné vyhrážanie podľa § 360 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 313/2011 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Martin
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
trestne stíhaného pre prečin nebezpečného vyhrážania podľa § 360 ods. 1 Tr. zákona, ktorého sa mal dopustiť na tom skutkovom základe, že 

dňa 28.01.20123, okolo 13.11 hod., telefonicky kontaktoval XXXXX, nar. XXXXX, trvale bytom XXXXX, XXXXX ktoré je vedené na XXXXX,  v telefonáte, ktorý prijala matka poškodenej XXXXX, sa vyhrážal, že XXXXX zmláti, znásilní, vynucoval si stretávania s poškodenou, 
Obvodnému úradu v Martine, odboru všeobecnej vnútornej správy, na prejednanie priestupku, nakoľko výsledky skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom.
Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ OKP, OR PZ XXXXX, uznesením pod XXXXX zo dňa 09.03.2011 podľa § 199 ods. 1 Tr. por. začal trestné stíhanie a uznesením zo dňa 29.06.2012 podľa § 206 ods. 1 Tr. por. vzniesol obvinenie obv. XXXXX, nar. XXXXX v Martine, pre zločin vydierania podľa § 189 ods. 1 Trestného zákona na skutkovom základe uvedenom vo výrokovej časti tohto uznesenia.
V priebehu vyšetrovania vyšetrovateľ prekvalifikoval uvedený skutok na prečin nebezpečného vyhrážania podľa § 360 ods. 1 Tr. zákona.

Po vykonaní úkonov potrebných za účelom objasnenia skutkového stavu veci, vyšetrovateľ PZ v rámci prípravného konania predložil spisový materiál  na Okresnú prokuratúru v Martine s návrhom na konečné rozhodnutie. Po preskúmaní návrhu, ako aj na vec sa vzťahujúceho spisového materiálu, konštatujem, že v predmetnej veci sú dané dôvody na postup v zmysle ustanovenia  § 214 ods. 1 Tr. por.

Dokazovanie bolo vykonané v dostatočnom rozsahu a bol zistený nasledovný skutkový stav:
Obvinený XXXXX využil svoje zákonné právo a odoprel vypovedať.
Poškodená XXXXX uviedla, že  s obvineným v minulosti chodila, pozná ho 2-3 roky. Po ich vzájomnom rozchode, obvinený túto skutočnosť nedokázal spracovať,  robil si na ňu naďalej nároky, napádal ju verbálne  i fyzicky, za čo bol aj priestupkovo riešený, začiatkom roku 2012 ju intenzívne kontaktoval telefonicky, preto jej matka vzala mobil, obvinený volával z viacerých čísel. V čase skutku mobil mala taktiež jej matka, ktorá ho aj  zodvihla, o obsahu monológu obvineného sa dozvedela až následne. Z vyhrážky obvineného nemala strach, avšak vnímala jeho konanie aj s ohľadom na jeho správanie sa voči nej negatívne, vadilo jej, že obvinený ju napriek jej nevôli kontaktuje, mama jej nedovolila používať kvôli nemu mobil. Bolo tomu tak aj dňa 28.01.2012. 
Svedkyňa XXXXX vo výpovedi uviedla, že obvinený chodil s jej dcérou, mala s ním problémy, vyvolával jej na mobil, dvíhala ho preto  ona. Bolo tomu aj dňa 28.01.2013, opätovne zvonil mobil, na displeji bolo XXXXX, zodvihla ho ona, dcére nič nehovorila. Obvinený do telefónu sa vyhrážal, že Milku - jej dcéru zmláti, znásilni, asi si myslel, že hovorí s Milkou. O obsahu telefonátu nechcela povedať dcére hneď, aby jej nevyrábala stres. Nahlásila to na polícii, dcéra sa dozvedela o tom až neskôr. 

Základom trestno-právnej zodpovednosti je spáchanie predmetného prečinu, t.j. naplnenie všetkých znakov prečinu po formálnej stránke, ako aj po materiálnej stránke. Formálnu stránku pritom tvoria protiprávnosť a typové znaky skutkovej podstaty trestného činu charakterizujúce objekt, objektívnu stránku, subjekt a subjektívnu stránku. Materiálnu stránku tvorí závažnosť. Obligatórnymi znakmi objektívnej stránky trestného činu je konanie, následok a príčinná súvislosť medzi konaním a následkom. Subjektívnou stránkou trestného činu je zavinenie, teda vnútorný, psychický vzťah človeka k určitým skutočnostiam, ktoré zakladajú trestný čin, a to buď vytvorených páchateľom alebo objektívne existujúcich bez jeho pričinenia.
Podľa § 10 ods. 2 Tr. zák. nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa je jeho závažnosť nepatrná.

Prečinu nebezpečného vyhrážania podľa § 360 ods. 1 Tr. zák. sa dopustí ten, kto sa inému vyhráža smrťou, ťažkou ujmou na zdraví alebo inou ťažkou ujmou takým spôsobom, že to môže vzbudiť dôvodnú obavu.
Objektom tohto trestného činu je ochrana jednotlivca pred niektorými závažnými vyhrážkami. 
Objektívnu stránku charakterizujú vyhrážky páchateľa inej osobe smrťou, ťažkou ujmou na zdraví alebo inou ťažkou ujmou a to takým spôsobom, že to u takejto osoby môže vzbudiť dôvodnú obavu z ich uskutočnenia. Pričom je potrebné brať do úvahy aj fakt, ako ten, voči ktorému vyhrážka smeruje, ju subjektívne pociťuje. Osoba, ktorej sa vyhráža, nemusí byť prítomná, stačí, keď páchateľ vyhrážku adresuje poškodenému spôsobom, o ktorom vie, že sa poškodený o vyhrážke dozvie.
Subjektom trestného činu je individuálne určitá osoba alebo individuálne určité osoby. 
Subjektívnou stránkou trestného činu je zavinenie, teda vnútorný, psychický vzťah človeka k určitým skutočnostiam, ktoré zakladajú trestný čin, a to buď vytvorených páchateľom alebo objektívne existujúcich bez jeho pričinenia. Zavinenie môže mať formu úmyslu alebo formu nedbanlivosti. Pre trestný čin v konkrétnom prípade sa vyžaduje úmysel. 

V súlade s ust. § 2 ods. 12 Tr. por. som vyhodnotila vyššie uvedené dôkazy jednotlivo i v ich súhrne, pričom som zistila, že konaním obv. XXXXX nedošlo k naplneniu všetkých zákonných znakov skutkovej podstaty uvedeného prečinu a to  pre absenciu materiálnej stránky. V konkrétnom prípade, čo do celkovej závažnosti trestného činu a to z hľadiska jeho objektívnych i subjektívnych znakov, vrátane osoby páchateľa, možno konštatovať, že sa jedná o závažnosť nepatrnú, keďže všetky zákonom ustanovené hľadiská vrátane následku, ktorý sa premieta do závažnosti do tej miery, do akej je zahrnutý zavinením, nevykazujú vyšší stupeň závažnosti ako nepatrný. Obvinený v deň spáchania skutku sa snažil opakovane nakontaktovať telefonicky na poškodenú XXXXX, v zrealizovanom telefonáte sa vyhrážal bitkou a znásilnením XXXXX, žiadal ju, aby s ním naďalej „chodila“, telefonát však prijala poškodenej matka XXXXX, poškodená sa dozvedela o uvedenej skutočnosti až neskôr. Vyhrážky obvineného nevnímala poškodená so strachom, avšak počínanie obvineného v celom kontexte situácie v súvislosti s obvineného správaním sa voči nej vnímala obťažujúco a negatívne zasahujúce do jej súkromia. Na základe uvedeného nie je možné konanie obvineného kvalifikovať ako  prečin nebezpečného vyhrážania podľa § 360 ods. 1 Tr. zákona, resp. iný trestný čin uvedený v osobitnej časti Trestného zákona, avšak jeho konanie môže byť posúdené ako priestupok proti občianskemu spolunažívaniu podľa § 49 ods. 1 písm. d) Zák. č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v platnom znení.

Podľa § 214 ods. 1 Tr. por. prokurátor postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní.

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti som rozhodla tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Nora Podoláková
prokurátorka