Okresná prokuratúra Bratislava V 
Prokofievova 4, 851 01 Bratislava 5 	

Sp. zn. : 3 Pv 978/09/1105	Bratislava V, XXXXX
EEČ : 2-12-471-2012

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Trestný čin:	 pokračovací trestný čin krádeže podľa § 247 ods. 1, ods. 2 písm. a), ods. 3 písm. a) Trestného zákona účinného do 31.12.2005 v časti spáchaný spolupáchateľstvom podľa § 9 ods. 2 Trestného zákona účinného do 31.12.2005, v časti v štádiu pokusu podľa § 8 ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 a iné trestné činy

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava V
Podľa § 215 odsek 2 písmeno a Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX, 

1. dňa 18.9.2004 po vzájomnej dohode s XXXXX sa pokúsili vlámať do plechového skladu nachádzajúceho sa v areáli staveniska XXXXX na Panónskej ceste takým spôsobom, že v čase, keď oceľovou výstužou do betónu vylamovali dvere plechového skladu v jej dolnej časti, boli vyrušení príchodom policajnej hliadky, čím hore uvedeným konaním majiteľovi  daného skladu spoločnosti XXXXX svojím konaním spôsobili škodu vo výške 425,86,- € (12.829,40,-Sk),

2.  dňa 14.9.2004, v čase okolo 9.30 hod v Bratislave, na Kopčianskej ulici č.d. XXXXX preliezol oplotenie areálu spoločnosti XXXXX a následne zo  skladu odcudzil 100,-ks kovových priečnych výstuh, l kovovú plošinu na vykladanie železničných vagónov a hliníkovú smerovú tabuľu s názvom spoločnosti, čím tejto poškodenej spoločnosti spôsobil krádežou hore uvedených vecí 331,946,-€ ( 10.000,-Sk) a poškodením - ohnutím oplotenia škodu vo výške  66,39,-€ ( 2.000,-Sk),

3. v čase od 9.30 hod dňa 7.6.2004 do 8.15 hod dňa 14.6.2004 v Bratislave, na XXXXX z priecestného zabezpečovacieho zariadenia PZZ/A odcudzil spolu s XXXXX 15 ks hliníkových líšt  a  v dňoch  18.-24.8.2004 spolu s XXXXX a s XXXXX v Bratislave, na XXXXX z XXXXX po vzájomnej dohode odcudzili 13 ks hliníkových líšt, čím poškodenej organizácii XXXXX spôsobil  škodu vo výške 137,42,-€/,  (4.140,-Sk)

lebo je trest, ku ktorému môže trestné stíhanie viesť, celkom bez významu popri treste, ktorý bol obvinenému pre iný čin už právoplatne uložený
Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ OR PZ v Bratislave V, Odboru kriminálnej polície,  vedie voči obv. XXXXX a spol. spoločné konanie pod sp. zn. XXXXX pre pokračovací trestný čin  krádeže podľa § 247 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona účinného do 31.12.2005 a iné na skutkovom základe uvedenom vo výroku predmetného uznesenia.

	Dňa 11.10.2012 predložil vyšetrovateľ PZ tunajšej prokuratúre návrh na zastavenie trestného stíhania voči obv. XXXXX. Po preskúmaní vyšetrovacieho spisu som zistila, že predmetné trestné stíhanie voči obv. XXXXX je dôvodné  podľa § 215 ods. 2 písm. a) Trestného poriadku zastaviť, nakoľko výsledky prípravného konania preukazujú, že trest, ku ktorému môže stíhanie viesť, je celkom bez významu popri treste, ktorý bol obvinenému pre iný čin právoplatne uložený.

Preskúmaním spisu som zistila, že vina obvineného XXXXX za skutky uvedené vo výroku toho uznesenia je spoľahlivo preukázaná, pričom vychádzam z priznania obvineného,  výpovedí poškodených XXXXX, ako aj výpovedí svedkov, zápisníc o obhliadke miesta činu, fotodokumentácie,   znaleckých posudkov, ako aj z ďalších listinných dôkazov. 

Podľa § 215 ods. 2 písm. a) Trestného poriadku prokurátor môže zastaviť trestné stíhanie, ak je trest, ku ktorému môže trestné stíhanie viesť, celkom bez významu popri treste, ktorý bol obvinenému pre iný čin už právoplatne uložený.
	
Podľa § 247 Trestného zákona účinného do 31.12.2005
ods. 1) Kto si prisvojí cudziu vec tým, že sa jej zmocní, a spôsobí tak škodu nie nepatrnú, potresce sa odňatím slobody až na dva roky alebo peňažným trestom, alebo prepadnutím veci.
ods. 2 písm.a) Rovnako ako v odseku 1 sa potrestá, kto si prisvojí cudziu vec tým, že sa jej zmocní a čin spácha vlámaním
	
Podľa § 188 Trestného zákona  (lúpež)
	Ods. 1 ) Kto proti onému použije násile alebo hrozbu bezprostredného násila v úmysle zmocniť sa cudzej věci, potrestá sa odňatím slobody na tri roky až osem rokov.
Ods. 2 písm. c) Odňatím slobody na sedem rokov až dvanásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 závažnejším spôsobom konania.  
	
Podľa §  38 Trestného zákona

	(1) Na okolnosť, ktorá je zákonným znakom trestného činu, nemožno prihliadnuť ako na poľahčujúcu okolnosť, priťažujúcu okolnosť, okolnosť, ktorá podmieňuje uloženie trestu pod zákonom ustanovenú dolnú hranicu trestnej sadzby, alebo okolnosť, ktorá podmieňuje použitie vyššej trestnej sadzby.
 	(2) Pri určovaní druhu trestu a jeho výmery musí súd prihliadnuť na pomer a mieru závažnosti poľahčujúcich okolností a priťažujúcich okolností.
 	(3) Ak prevažuje pomer poľahčujúcich okolností, znižuje sa horná hranica zákonom ustanovenej trestnej sadzby o jednu tretinu.
 	(4) Ak prevažuje pomer priťažujúcich okolností, zvyšuje sa dolná hranica zákonom ustanovenej trestnej sadzby o jednu tretinu.

Podľa § 41 Trestného zákona (Ukladanie trestov za viac trestných činov)
(1) Ak súd odsudzuje páchateľa za dva alebo viac trestných činov, uloží mu úhrnný trest podľa toho zákonného ustanovenia, ktoré sa vzťahuje na trestný čin z nich najprísnejšie trestný. Popri treste prípustnom podľa takého zákonného ustanovenia možno v rámci úhrnného trestu uložiť aj iný druh trestu, ak jeho uloženie by bolo odôvodnené niektorým zo zbiehajúcich sa trestných činov. Ak sú dolné hranice trestných sadzieb trestov odňatia slobody rôzne, je dolnou hranicou úhrnného trestu najvyššia z nich.
 
(2) Ak súd ukladá úhrnný trest odňatia slobody za dva alebo viac úmyselných trestných činov, z ktorých aspoň jeden je zločinom, spáchaných dvoma alebo viacerými skutkami, zvyšuje sa horná hranica trestnej sadzby odňatia slobody trestného činu z nich najprísnejšie trestného o jednu tretinu; súd uloží páchateľovi trest nad jednu polovicu takto určenej trestnej sadzby odňatia slobody. Horná hranica zvýšenej trestnej sadzby nesmie prevyšovať dvadsaťpäť rokov a pri mladistvých trestnú sadzbu uvedenú v § 117 ods. 1 alebo 3. Popri treste odňatia slobody možno v rámci úhrnného trestu uložiť aj iný druh trestu, ak by jeho uloženie bolo odôvodnené niektorým zo súdených trestných činov. 
3) Ak súd odsudzuje páchateľa za ďalší čiastkový útok, ktorý tvorí súčasť pokračovacieho trestného činu, za ktorého iný čiastkový útok bol súdom prvého stupňa vyhlásený odsudzujúci rozsudok, ktorý už nadobudol právoplatnosť, zruší v rozsudku skorší výrok o vine o pokračovacom trestnom čine a trestných činoch spáchaných s ním v jednočinnom súbehu, celý výrok o treste, ako aj ďalšie výroky, ktoré majú v uvedenom výroku o vine svoj podklad. Súd pri viazanosti skutkovými zisteniami v zrušenom rozsudku znova rozhodne o vine za pokračovací trestný čin vrátane nového čiastkového útoku, prípadne za trestné činy spáchané s ním v jednočinnom súbehu, ako aj o spoločnom treste za pokračovací trestný čin, ktorý nesmie byť miernejší než trest uložený skorším rozsudkom. Súd prípadne rozhodne tiež o nadväzujúcich výrokoch, ktoré majú podklad vo výroku o vine. Ak je ukladaný trest za viac trestných činov, ustanovenia odsekov 1 a 2, § 42 a § 43 sa použijú primerane.

 Podľa § 42 Trestného zákona (súhrnný trest):
	(1) Ak súd odsudzuje páchateľa za trestný čin, ktorý spáchal skôr, ako bol súdom prvého stupňa vyhlásený odsudzujúci rozsudok za iný jeho trestný čin, uloží mu súhrnný trest podľa zásad na uloženie úhrnného trestu.
 
	(2) Spolu s uložením súhrnného trestu súd zruší výrok o treste uloženom páchateľovi skorším rozsudkom, ako aj všetky ďalšie rozhodnutia na tento výrok obsahovo nadväzujúce, ak vzhľadom na zmenu, ku ktorej došlo zrušením, stratili podklad. Súhrnný trest nesmie byť miernejší ako trest uložený skorším rozsudkom. V rámci súhrnného trestu súd uloží trest straty čestných titulov a vyznamenaní, trest straty vojenskej a inej hodnosti, trest prepadnutia majetku, peňažný trest, trest prepadnutia veci alebo trest zákazu činnosti, ak bol taký trest uložený už skorším rozsudkom a ak tomu nebráni ustanovenie § 34 ods. 7.
 
	(3) Ustanovenie o súhrnnom treste sa nepoužije, ak skoršie odsúdenie je takej povahy, že sa na páchateľa hľadí, ako keby nebol odsúdený.

Podľa § 35 ods. 2 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 ak súd ukladá úhrnný trest odňatia slobody za dva alebo viac úmyselných trestných činov spáchaných dvoma alebo viacerými skutkami, zvyšuje sa horná hranica trestnej sadzby odňatia slobody trestného činu z nich najprísnejšie trestného o jednu tretinu a pri obzvlášť nebezpečnom recidivistovi o jednu polovicu; súd uloží páchateľovi trest v hornej polovici takto určenej trestnej sadzby odňatia slobody. Horná hranica zvýšenej trestnej sadzby nesmie prevyšovať pätnásť rokov. Pri ukladaní výnimočného trestu odňatia slobody nad pätnásť do dvadsiatich piatich rokov nesmie horná hranica zvýšenej trestnej sadzby odňatia slobody prevyšovať dvadsaťpäť rokov. Popri treste odňatia slobody možno v rámci úhrnného trestu uložiť aj iný druh trestu, ak by jeho uloženie bolo odôvodnené niektorým zo súdených trestných činov.
Podľa § 35 ods. 3 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 súd uloží súhrnný trest podľa zásad uvedených v odsekoch 1 a 2, keď odsudzuje páchateľa za trestný čin, ktorý spáchal skôr, ako bol súdom prvého stupňa vyhlásený odsudzujúci rozsudok za iný jeho trestný čin. Spolu s uložením súhrnného trestu súd zruší výrok o treste uloženom páchateľovi skorším rozsudkom, ako aj všetky ďalšie rozhodnutia na tento výrok obsahovo nadväzujúce, pokiaľ vzhľadom na zmenu, ku ktorej došlo zrušením, stratili podklad. Súhrnný trest nesmie byť miernejší ako trest uložený skorším rozsudkom. V rámci súhrnného trestu musí súd vysloviť trest straty čestných titulov a vyznamenaní, straty vojenskej hodnosti, prepadnutia majetku alebo prepadnutia veci, ak taký trest bol vyslovený už skorším rozsudkom.
Podľa § 37 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 súd upustí od uloženia súhrnného trestu podľa § 35 ods. 3 alebo od uloženia ďalšieho trestu podľa § 36, ak má za to, že trest uložený skorším rozsudkom je dostatočný.

 XXXXX bol rozsudkom Okresného súdu XXXXX zo dňa XXXXX,  odsúdený za zločin lúpeže spolupáchateľstvom podľa § 20 k § 188 ods. 1, ods. 2 písm. c) Trestného zákona v jednočinnom súbehu s prečinom porušovania domovej slobody spolupáchateľstvom podľa § 20 k § 194 ods. 1, ods. 2 písm. a) písm. c) Trestného zákona, k úhrnnému  trestu odňatia slobody  v trvaní 7 (sedem ) rokov so zaradením pre výkon trestu odňatia slobody do ústavu na výkon trestu s minimálnym stupňom stráženia. Súd mu zároveň uložil aj protitoxikomanické liečenie ambulantnou formou. Predmetný rozsudok nadobudol právoplatnosť dňa XXXXX.

  Po preštudovaní spisového materiálu som zistila, že v prípade aktuálneho trestného stíhania obvineného XXXXX pre pokračovací prečin krádeže a poškodzovania cudzej veci by pri uznaní viny a ukladaní trestu bol uložený súhrnný trest v zmysle § 42 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona účinného od 01.01.2006 (resp. § 35 ods. 3 Trestného zákona účinného do 31.12.2005) a trest uložený rozsudkom Okresného súdu XXXXX zo dňa XXXXX by bol zrušený. 

Vzhľadom k tomu, že rozsudkom Okresného súdu XXXXX zo dňa XXXXX bol uložený trest odňatia slobody v trvaní 7 rokov so zaradením pre jeho výkon v ústave na výkon trestu s minimálnym stupňom stráženia, mám za to, že súd by pri ukladaní trestu obvinenému XXXXX pre pokračovací trestný čin krádeže a poškodzovania cudzej veci (za skutky zo dní 07.06.2004 až 18.09.2004) s najväčšou pravdepodobnosťou upustil od uloženia súhrnného trestu podľa § 44 Trestného zákona účinného od 01.01.2006 (resp. § 37 Trestného zákona účinného do 31.12.2005)  a neuložil by súhrnný trest v tejto veci.

Za trestný čin krádeže podľa § 247 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona účinného do 31.12.2005  je možné uložiť trest odňatia slobody až na dva roky. 
Za trestný čin poškodzovania cudzej veci podľa § 257 ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005  je možné uložiť trest odňatia slobody až na jeden rok. 

V zmysle uvedeného sa domnievam, že trest odňatia slobody v trvaní 7 rokov so zaradením pre  jeho výkon v ústave na výkon trestu s minimálním stupňom stráženia uložený rozsudkom Okresného súdu XXXXX zo dňa XXXXX je dostatočný aj za spáchanie pokračovacieho trestného činu krádeže spolupáchateľstvom podľa § 9 ods. 2 k § 247 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona účinného do 31.12.2005 v súbehu s pokračovacím trestným činom poškodzovania cudzej veci spolupáchateľstvom podľa § 9 ods. 2 k § 257 ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005, pre ktoré sa vedie aktuálne trestné stíhanie voči obv. XXXXX.

Vzhľadom na vyššie uvedené je potom trestné stíhanie obv. XXXXX pre pokračovací trestný čin  krádeže k § 247 ods. 1, ods. 2 písm. a) v časti spáchaný spolupáchateľstvom podľa § 9 ods. 2, v časti v štádiu pokusu podľa § 8 ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 a iné v jednočinnom súbehu s pokračovacím trestným činom poškodzovania cudzej veci spolupáchateľstvom podľa § 9 ods. 2 k § 257 ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005, neúčelné a nehospodárne, pretože trest, ku ktorému môže stíhanie viesť, je celkom bez významu popri treste (resp. nemalo by vplyv na zmenu tohto trestu), ktorý bol obvinenému pre  zločin lúpeže podľa § 188 ods. 1, ods. 2 písm. c) Trestného zákona účinného od 01.01.2006 už uložený, teda trest uvedený v rozsudku Okresného súdu XXXXX zo dňa XXXXX. 

S poukazom na uvedené bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Vyššie uvedené rozhodnutie nebráni poškodeným v danej veci v uplatnení si svojho nároku na náhradu škody v občianskoprávnom konaní.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.) Ak obvinený vyhlási do 3 dní odo dňa doručenia, že na prejednaní veci trvá, bude sa v trestnom stíhaní pokračovať.

Mgr. Monika Holzerová
prokurátorka