Okresná prokuratúra Bratislava III 
Vajnorská 47, 832 77 Bratislava 3 	

Sp. zn. : 1 Pv 8/13/1103	Bratislava III, 2.5.2013
EEČ : 2-10-72-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Trestný čin:	

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava III
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
1, ako konateľ daňového subjektu XXXXX, XXXXX, ul. Račianska č. 66, IČO XXXXX (terajšie sídlo XXXXX) si za zdaňovacie obdobie jún 2001 a júl 2001 u správcu dane Daňový úrad XXXXX XXXXX uplatnil nárok na vrátenie dane z pridanej hodnoty, pričom Daňový úrad XXXXX vykonal v roku 2003 u daňového subjektu daňovú kontrolu, ktorou bolo zistené, že nárok na vrátenie DPH bol uplatnený neoprávnene, čím spôsobil Štátnemu rozpočtu SR zastúpenému Daňovým úradom XXXXX škodu vo výške  1.184.101,- Sk/39.305,- EUR

2) ako zástupca podnikateľského subjektu s obchodným názvom XXXXX s vtedajším sídlom XXXXX, XXXXX so súčasným sídlom XXXXX, ako platiteľ dane z pridanej hodnoty s mesačným zdaňovacím obdobím, u správcu dane - Daňový úrad XXXXX XXXXX s vtedajším sídlom XXXXX XXXXX v daňovom priznaní za mesiac september 2001 a za mesiac október 2001, v zmysle Zákona č. 289/1995 Z.z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov realizoval obchodné operácie na základe ktorých mu bola vyplatená DPH, pričom daňová povinnosť za DPH mala predstavovať čiastku 3.180.194,- SK, zahrnutím fiktívnych účtovných a daňových dokladov znejúcich na viaceré obchodné spoločnosti na základe ktorých mal týmto spoločnostiam vyplatiť DPH aj keď tieto obchody v skutočnosti neprebehli, čím takto vykázal nulovú daňovú povinnosť a teda skrátil daň z pridanej hodnoty vo výške 3.180.194,- Sk / 105.563,- EUR

3) ako zástupca podnikateľského subjektu s obchodným názvom XXXXX s vtedajším sídlom XXXXX, XXXXX so súčasným sídlom XXXXX, ako platiteľ dane z pridanej hodnoty s mesačným zdaňovacím obdobím, u správcu dane - Daňový úrad XXXXX XXXXX s vtedajším sídlom XXXXX XXXXX v daňovom priznaní za mesiac august 2001, september 2001, október 2001, november 2001, december 2001 a január 2002 v zmysle Zákona č. 289/1995 Z.z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov nepriznal daň z pridanej hodnoty na výstupe, ktorú prijal formou odberateľských faktúr, na vstupe zahrnul daň z pridanej hodnoty, ktorú deklaroval fiktívnymi účtovnými a daňovými dokladmi znejúcich na viaceré obchodné spoločnosti, aj keď tieto obchody neuskutočnil, čím získal nadmerný odpočet dane z pridanej hodnoty vo výške 2.644.032,- Sk 

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ Policajného zboru, Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave III, Úradu justičnej a kriminálnej polície, Odbor ekonomickej kriminality,  uznesením zo dňa 01.02.2006, sp. zn. ČVS: ORP-114/OEK-B3-2006 podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie a súčasne podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie XXXXX, narodenému XXXXX , trvale bytom XXXXX, XXXXX pre trestný čin neodvedenia dane a poistného podľa § 148a ods. 1, ods. 3 Trestného zákona č. 140/1961 Zb.  účinného v čase spáchania skutku na skutkovom základe je uvedenom v predmetnom uznesení. 

Vyšetrovateľ Policajného zboru, Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave IV, Úradu justičnej a kriminálnej polície, Odbor ekonomickej kriminality,  uznesením zo dňa 07.04.2006, sp. zn. ČVS: ORP-219/OEK-B4-2006 podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie zločin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 1, ods. 5 Trestného zákona č. 140/1961 Zb. účinného v čase spáchania skutku na tom skutkovom základe na skutkovom základe je uvedenom v predmetnom uznesení.

Vyšetrovateľ Policajného zboru, Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave IV, Úradu justičnej a kriminálnej polície, Odbor ekonomickej kriminality,  uznesením zo dňa 05.11.2009, sp. zn. ČVS: ORP-219/OEK-B4-2006 podľa §  206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie XXXXX, narodenému XXXXX , trvale bytom XXXXX v bode 1 uznesenia o vznesení obvinenia pre pokračovací zločin skrátenia dane a poistného podľa § 276 ods. 1, ods. 3 Trestného zákona  a v bode 2 uznesenia o vznesení obvinenia pre pokračovací zločin neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1, ods. 3 Trestného zákona. 

	Dňa 02.03.2010 bolo uznesením vyšetrovateľa Policajného zboru, Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave III, Úradu justičnej a kriminálnej polície, Odboru ekonomickej kriminality podľa ustanovenia § 21 ods. 3 Trestného poriadku s poukazom na ustanovenie § 18 ods. 1 Trestného poriadku spojené na spoločné konanie trestné stíhanie vedené na OR PZ BA III pre  trestný čin neodvedenia dane a poistného podľa § 148a ods. 1, ods. 3 Trestného zákona č. 140/1961 Zb. účinného v čase spáchania skutku a trestné stíhanie vedené na OR PZ BA IV pre trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 1, ods. 5 Trestného zákona č. 140/1961 Zb. účinného v čase spáchania skutku; obe proti obvinenému XXXXX, nar. XXXXX, bytom XXXXX XXXXX. 

Zo skutkových okolností, ktoré sú predmetom trestného stíhania je zrejmé, že k udalostiam zakladajúcim podozrenie zo spáchania všetkých  trestných činov, pre ktoré bolo XXXXX vznesené obvinenie pre vyššie uvedené daňové trestné činy a na základe skutkových okolností popísaných v predmetných uzneseniach o vznesení obvinenia malo dôjsť v súvislosti s výkonom podnikateľskej činnosti obchodnej spoločnosti XXXXX ktorej bol obvinený XXXXX konateľom, a to v priebehu rokov 2001 a 2002, resp. v súvislosti s činnosťou tejto spoločnosti ako subjektu daňového konania pred príslušnými daňovými úradmi.
 
Podľa ustanovenia § 16 ods. 1 Trestného zákona č. 140/1961 Zb. účinného v čase spáchania skutku, trestnosť činu sa posudzuje podľa zákona účinného v čase, keď bol čin spáchaný; podľa neskoršieho zákona sa posudzuje len vtedy, ak je to pre páchateľa priaznivejšie.

Trestného činu skrátenie dane a poistného podľa § 148 ods. 1, ods. 3 Trestného zákona č. 140/1961 Zb. účinného v čase spáchania skutku sa dopustí, kto vo väčšom rozsahu skráti daň, poistné na dôchodkové zabezpečenie, nemocenské poistenie, zdravotné poistenie alebo príspevok na poistenie v nezamestnanosti. Za spáchanie tohto trestného činu je možné potrestať páchateľa trestom odňatia slobody s trestnou sadzbou dva roky až osem rokov. 

Trestného činu neodvedenia dane a poistného podľa § 148a ods. 1, ods. 3 Trestného zákona č. 140/1961 Zb. účinného v čase spáchania skutku sa dopustí, kto v značnom rozsahu zadrží a neodvedie určenému príjemcovi splatnú daň, poistné na dôchodkové zabezpečenie, nemocenské poistenie, zdravotné poistenie alebo príspevok na poistenie v nezamestnanosti, ktoré zrazí alebo vyberie podľa zákona, alebo kto neoprávnene v značnom rozsahu uplatní nárok na vrátenie dane z pridanej hodnoty alebo spotrebnej dane v úmysle zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech. Za spáchanie tohto trestného činu je možné potrestať páchateľa trestom odňatia slobody s trestnou sadzbou tri roky až desať rokov. 

Podľa ustanovenia § 89 ods. 13 Trestného zákona č. 140/1961 Zb. účinného v čase spáchania skutku škodou nie nepatrnou sa rozumie škoda dosahujúca najmenej výšku minimálnej mesačnej mzdy, škodou nie malou sa rozumie suma dosahujúca najmenej šesťnásobok takej mzdy, väčšou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej dvadsaťnásobok takej mzdy, značnou škodou suma dosahujúca najmenej stonásobok takej mzdy a škodou veľkého rozsahu suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej mzdy. Tieto hľadiská sa použijú obdobne na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.

Podľa § 276 ods. 1, ods. 3 teraz platného a účinného Trestného zákona č. 300/2005 Z.z. sa zločinu skrátenia dane a poistného dopustí, kto skráti daň, poistné na sociálne poistenie, verejné zdravotné poistenie alebo príspevok na starobné dôchodkové sporenie a ak čin spácha v značnom rozsahu. Za spáchanie tohto trestného činu je možné potrestať páchateľa trestom odňatia slobody s trestnou sadzbou štyri roky až desať rokov. 

Podľa § 277 ods. 1, ods. 3 teraz platného a účinného Trestného zákona č. 300/2005 Z.z. sa zločinu neodvedenia dane a poistného dopustí, kto zadrží a neodvedie určenému príjemcovi splatnú daň, poistné na sociálne poistenie, verejné zdravotné poistenie alebo príspevok na starobné dôchodkové sporenie, ktoré zrazí alebo vyberie podľa zákona, v úmysle zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech a činom spácha značnú škodu.  Za spáchanie tohto trestného činu je možné potrestať páchateľa trestom odňatia slobody s trestnou sadzbou štyri roky až desať rokov. 

Podľa ustanovenia § 2 ods. 1 teraz platného a účinného Trestného zákona č. 300/2005 Z.z. (upravujúceho jeho časovú pôsobnosť), trestnosť činu sa posudzuje a trest sa ukladá podľa zákona účinného v čase, keď bol čin spáchaný. Ak v čase medzi spáchaním činu a vynesením rozsudku nadobudnú účinnosť viaceré zákony, trestnosť činu sa posudzuje a trest sa ukladá podľa zákona, ktorý je pre páchateľa priaznivejší.

Podľa ustanovenia § 125 ods. 1 teraz platného a účinného Trestného zákona č. 300/2005 Z.z. škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 eur. Škodou väčšou sa rozumie suma dosahujúca najmenej desaťnásobok takej sumy. Značnou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej stonásobok takej sumy. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej sumy. Tieto hľadiská sa použijú rovnako na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.

Podľa článku 7, ods. 1 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd v znení protokolov č. 3,5 a 8 vyhláseného na základe Oznámenia federálneho ministerstva zahraničných vecí č. 209/1992 Zb. v znení neskorších právnych predpisov (ostatná novela Dohovoru na základe zákona NR SR č. 208/2010 Z.z.), nikoho nemožno odsúdiť za konanie alebo opomenutie, ktoré v čase, keď bolo spáchané, nebolo podľa vnútroštátneho alebo medzinárodného práva trestným činom. Takisto nesmie byť uložený trest prísnejší, než aký bolo možné uložiť v čase spáchania trestného činu.

Podľa čl. 154c ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, ktoré Slovenská republika ratifikovala a boli vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom pred nadobudnutím účinnosti tohto ústavného zákona, sú súčasťou jej právneho poriadku a majú prednosť pred zákonom, ak zabezpečujú väčší rozsah ústavných práv a slobôd.

Podľa čl. 50 ods. 6 Ústavy Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších právnych predpisov (ostatnej novely Ústavy vykonanej na základe ústavného zákona č. 232/2012 Z.z.), trestnosť činu sa posudzuje a trest sa ukladá podľa zákona účinného v čase, keď bol čin spáchaný. Neskorší zákon sa použije, ak je to pre páchateľa priaznivejšie. 

Trestnosťou činu sa rozumejú všetky podmienky, od ktorých závisí výrok súdu o vine a treste (napr. okolnosti vylučujúce protiprávnosť, zánik trestnosti a pod.), t.j. určenie, podľa ktorého zákona (v prípade jeho zmien) sa má trestný čin posúdiť. Z toho vyplýva, že toto ustanovenie má na zreteli iba zmeny Trestného zákona v čase od spáchania skutku do času, keď sa o ňom rozhoduje. 

Za priaznivejší zákon možno pokladať takú právnu úpravu :
-	podľa ktorej je skutok celkom beztrestný, alebo ktorý je trestný ako administratívny delikt
-	ktorá je ako celok pre páchateľa priaznivejšia v prípadoch, keď je konanie trestné podľa starej aj podľa novšej právnej úpravy. 

Pri posudzovaní trestnosti činu môže nastať situácia, keď od času spáchania trestného činu do rozhodovania o ňom nadobudnú účinnosť viaceré zákony. V tomto prípade treba uplatniť výnimku uvedenú v ustanovení § 2 ods. 1, alinea druhá Trestného zákona, podľa ktorej, ak v čase medzi spáchaním činu a vynesením rozsudku nadobudnú účinnosť viaceré zákony, trestnosť činu sa posudzuje a trest sa ukladá podľa zákona, ktorý je pre páchateľa priaznivejší. Zákon tu teda dáva prednosť novšiemu, pre páchateľa priaznivejšiemu zákonu. Táto výnimka sa vzťahuje výlučne na zákony, ktoré sú pre páchateľa priaznivejšie, v žiadnom prípade sa nemôže vzťahovať na zákon, ktorý je pre páchateľa nepriaznivejší. Čiže novší, pre páchateľa priaznivejší zákon pôsobí spätne. V tomto prípade je použitie retroaktivity v prospech páchateľa povinné. 

Naopak, z rímsko-právnej zásady „Nuella crimen sine lege, nula poena sine lege“ vyjadrenej vo vyššie uvedenom čl. 50 ods. 6 Ústavy slovenskej republiky vyplýva zákaz retroaktivity v neprospech páchateľ, teda, trestné právo sa nemôže aplikovať spätne. 

Z rozhodnutia Najvyššieho súdu sp. zn. 1To/171 vyplýva, čo sa týka posudzovania trestnosti spáchaného skutku nasledovné :
 	
„Pri posudzovaní trestnosti činu sa vždy vychádza zo zásady, že páchateľov skutok sa posudzuje podľa toho práva (trestného a mimotrestného), ktorého použitie je pre páchateľa najpriaznivejšie, pričom vždy a vo všetkých smeroch sa použije, buď len právo (trestné alebo mimotrestné) platné v čase činu alebo právo neskoršie.

„Vzhľadom na uvedené nie je možné trestnosť skutku posúdiť čiastočne podľa zákona účinného v čase spáchania skutku (napríklad z hľadiska Trestného zákona) a čiastočne podľa zákona účinného v čase rozhodovania súdu (napríklad z hľadiska mimotrestných noriem, na ktoré Trestný zákon odkazuje).“

Z vyššie citovaných právnych predpisov ako aj konštantnej judikatúry NS SR a ich aplikovania na konkrétnu trestnú vec, predovšetkým už aj z porovnania trestných sadzieb ustanovených za spáchanie skutku vykazujúceho znaky skutkovej podstaty trestného činu skrátenie dane a poistného podľa § 148 ods. 1, ods. 3 Trestného zákona č. 140/1961 Zb. účinného v čase spáchania skutku  a zločinu skrátenia dane a poistného podľa § 276 ods. 1, ods. 3 teraz platného a účinného Trestného zákona č. 300/2005 Z.z. na jednej strane a na strane druhej  trestného činu neodvedenia dane a poistného podľa § 148a ods. 1, ods. 3 Trestného zákona č. 140/1961 Zb. účinného v čase spáchania skutku a zločinu neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1, ods. 3 teraz platného a účinného Trestného zákona č. 300/2005 Z.z. možno dôjsť k záveru, že v danom prípade je na mieste použiť ustanovenia Trestného zákona č. 140/1961 Zb. účinného v čase spáchania skutku, ako zákona jednoznačne pre páchateľa priaznivejšieho, a to ku dňu účinnosti 31.12.2005, nakoľko v danom období bola minimálna mesačná mzda, ktorá má od doby jej ustanovenia zákonom rastúcu tendenciu a zároveň ako posledného dňa pred nadobudnutím účinnosti „nového“ Trestného zákona č. 300/2005 Z.z. a to ako celku, vrátane úpravy ako trestnosti spáchaných skutkov, tak aj okolností vylučujúcich protiprávnosť a pod. 

V súvislosti s vedením trestného stíhania pre trestný čin neodvedenia dane a poistného je z procesného hľadiska nevyhnutné konštatovať, že v predmetnej trestnej veci bolo vykonané pomerne rozsiahle dokazovanie, ktoré v súlade s ustanovením § 2 ods. 10 Trestného poriadku spĺňa podmienku náležitého zistenia skutkového stavu veci v rozsahu nevyhnutnom pre rozhodnutie.

	V priebehu prípravného konania boli v procesnom postavení svedkov vypočutí XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX a do vyšetrovacieho spisu boli zo strany vyšetrovateľa zadovážené rozsiahle listinné dôkazy. 

Z dôkazných prostriedkov produkované dôkazy obsiahnuté v spise nasvedčujú zisteniu, že v danej trestnej veci nebol naplnený znak objektívnej stránky stíhaného trestného činu neodvedenia dane a poistného podľa § 148a Trestného zákona č. 140/1961 Zb.  platného a účinného v čase spáchania skutku, ako ani  trestného činu  skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 1, ods. 5 Trestného zákona č. 140/1961 Zb.  platného a účinného v čase spáchania skutku. 
	V posudzovanom prípade nebola splnená podmienka trestnosti tejto formy trestnej činnosti spočívajúca v neoprávnenom uplatnení nároku na vrátenie dane z pridanej hodnoty, skrátenia dane, ako ani neoprávneným uplatnením nadmerného odpočtu DPH. 
	Iba v krátkosti a vo všeobecnosti treba na tomto mieste pripomenúť, že systém dane z pridanej hodnoty (DPH), ktorá patrí do skupiny nepriamych daní a je jedným z najvýznamnejších príjmov štátneho rozpočtu funguje tak, že pridanú hodnotu tvorí tá časť hodnoty tovaru, ktorú pridá podnikateľ svojou činnosťou k svojmu vstupu a je to teda rozdiel predajnej ceny výrobku bez DPH a ceny vstupov na výrobu bez DPH, pričom platiteľ dane kupuje tovary a služby s DPH, ktorú  si môže odpočítať a následne tovar a služby predáva s DPH, ktorú musí pripočítať do predajnej ceny výrobku s tým, že vniknutý rozdiel odvedie správcovi dane - daňovému úradu. Samotnú DPH  predpísanú pre daný XXXXX, ale túto daň štátu v konečnom dôsledku „zaňho“ odvedú všetci „členovia“ distribučného kanála XXXXX prostredníctvom vyššie uvedeného systému platieb, ktorý zabezpečuje, že daň bude naozaj zaplatená za každý tovar resp. služby, ktorých sa týka. Základ dane pritom tvorí všetko, čo dodávateľ XXXXX prijal, alebo má prijať od odberateľa XXXXX alebo od inej osoby. Pri zjednodušenom pohľade sa touto daňou v konečnom dôsledku vždy zaťažuje hodnota XXXXX o ktorú každý jednotlivý člen distribučného kanála zvýšil hodnotu (teda cenu), ktorú zaplatil predchádzajúcemu členovi distribučného kanála (napríklad veľkoobchodník maloobchodníkovi, keď mu predal daný predmet), odkiaľ aj pochádza samotný názov „daň z pridanej hodnoty“.
	Podľa § 1 zákona o dani z pridanej hodnoty č. 289/1995 Z. z. v znení zákona č. 246/2000 Z. z. ( ďalej aj zákon o DPH účinný v čase spáchania skutku; v súčastnosti nahradený zákonom č. 222/2004 Z.z. o dani z pridanej hodnoty ), tento  zákon upravuje daň z pridanej hodnoty (ďalej len "daň"), ktorej podlieha zdaniteľné plnenie v tuzemsku, tovar pri dovoze a medzinárodná autobusová preprava osôb uskutočnená zahraničným dopravcom s výnimkou pravidelnej prepravy osôb (ďalej len "príležitostná autobusová preprava").  	

Osoby, ktoré sú povinné platiť daň definuje zákon o DPH v ustanovení § 3 ods. 1 tak, že sú nimi  fyzické osoby a právnické osoby, v ktorých prospech sa zdaniteľné plnenie uskutočňuje, a pri dovoze tovaru fyzické osoby a právnické osoby, ktorým sa má prepustiť tovar do navrhovaného colného režimu, ak zákon neustanovuje inak.

Predmetom dane sú podľa § 5 ods. 1 zákona o DPH sú odplatné zdaniteľné plnenia vrátane odplaty v naturáliách, bezodplatné zdaniteľné plnenia a zdaniteľné plnenia uskutočnené na osobnú spotrebu platiteľa.

	Vychádzajúc z výsledkov dokazovania v predmetnej trestnej veci, platiteľ dane, obchodná spoločnosť XXXXX XXXXX príslušnom zdaňovacom období prijal zdaniteľné plnenia z ktorých si následne uplatnil odpočet dane z pridanej hodnoty.

	Podľa § 20 ods. 1, zákona o DPH, platiteľ má nárok na odpočet dane pri prijatých zdaniteľných plneniach, ak sú prijaté na účely uskutočňovania svojich zdaniteľných plnení a ak tento zákon neustanovuje inak. Ak platiteľ zdaniteľné plnenie prijme na uskutočňovanie svojich zdaniteľných plnení a zároveň aj na iný účel ako na uskutočňovanie svojich zdaniteľných plnení, má nárok na odpočet dane v pomernej výške zodpovedajúcej rozsahu použitia prijatého zdaniteľného plnenia na uskutočňovanie svojich zdaniteľných plnení.

	Napriek tomu, že splnenie podmienok uvedených v § 20 ods. 2 zákona o DPH nebolo v priebehu daňovej kontroly vykonanej u daňového subjektu XXXXX a ani neskôr preukázané, prijatie zdaniteľných plnení potvrdzujú výpovede jednotlivých svedkov.

	Pokiaľ ide o zdaniteľné plnenie vyplývajúce z faktúry č. 2001/0034 vystavenej pre obchodnú spoločnosť XXXXX  je potrebné uviesť, že v priebehu vyšetrovania svedkyňa XXXXX poprela dodanie tovaru špecifikovaného v tejto faktúre obchodnou spoločnosťou  XXXXX

Vo vzťahu k vyššie uvedeným skutočnostiam je potrebné poukázať na tieto výpovede subjektov trestného konania.

           Obvinený XXXXX v zápisnici o výsluchu zo dňa 28.09.2006 a 13.11.2006 okrem iného uviedol, že konateľom spoločnosti XXXXX bol od roku 2001 do roku 2002. V zdaňovacom období jún 2001 a júl 2001 bola spoločnosť XXXXX platcom DPH. Nadmerný odpočet na ktorý si v daňových priznaniach nárokoval mu bol od správcu dane aj vyplatený. Čo sa týka uplatnenia nadmerného odpočtu za nákup tovaru XXXXX uplatnil si nadmerný odpočet podľa neho oprávnene. Software zakúpil od spoločnosti XXXXX XXXXX čom svedčí faktúra zo dňa 27.06.2001. Faktúra bola riadne zaúčtovaná do účtovníctva a vyplatená. Čo sa týka faktúr č. 2001012, 2001011, 2001010, 2001009, uviedol, že ich prijali od spoločnosti XXXXX ako dodávateľa. Tieto faktúry sú riadne zaúčtované, vyplatené, všetky obchody naozaj prebehli. Čo sa týka prenájmu priestorov od XXXXX, uviedol, že spoločnosť XXXXX XXXXX od neho  prenajímala priestory na skladovanie. Určite s pánom XXXXX XXXXX písomnú zmluvu o prenájme. Za nájom dostal zaplatené nájomné. Tieto náklady si zaúčtovali do účtovníctva. Čo sa týka faktúry č. 2001/0034, kde ako dodávateľ pre ich spoločnosť figuruje firma XXXXX potvrdzuje existenciu tejto faktúry. S uvedenou spoločnosťou obchodovali s vecami, ktoré sú uvedené na dodacom liste.
	Zo zápisnice o výsluchu svedka - poškodeného, XXXXX zo dňa 03.12.2007 vyplýva, že podľa zistení uvedených v protokole bolo platiteľom dane zistené nesplnenie podmienok na odpočet dane v zmysle ustanovení § 20 ods. 1, ods. 2 zákona č. 289/1995 Z. z. Daňový subjekt bol vyzvaný na predloženie daňových dokladov ku kontrole, kedže zo správcom dane nekomunikoval, bol požiadaný aj policajný zbor o predvedenie, ktoré bolo neúspešné.

	Svedok XXXXX vo svojej výpovedi dňa 22.08.2006 uviedol, že čo sa týka daňového subjektu XXXXX tento mal sídlo v Bratislave v roku 2001 a tam si aj uplatnil nadmerný odpočet DPH za jún a júl 2001. Daňovú kontrolu začali 01.08.2001 za mesiac jún 2001 a 14.09.2001 za mesiac júl 2001 už na Daňovom úrade v Bratislave. Daňový subjekt zmenil sídlo na XXXXX v roku 2002. Na základe tejto miestnej príslušnosti vykonal Daňový úrad XXXXX daňovú kontrolu a to v čase od 13. 06. do 20.06.2003 za mesiac jún 2001 a od 23.06. do 27.06.2003 za mesiac júl 2001.Z tejto daňovej kontroly bol vypracovaný protokol o daňovej kontrole. V oboch prípadoch bola určená daň na základe pomôcok, ktoré boli uvedené daňové priznania k DPH za mesiac jún a júl. Daňový subjekt si teda uplatnil nárok na vrátenie DPH a nepredložil daňovému úradu doklady, ktoré by preukazovali jeho nárok. Celková výška škody predstavuje sumu 1.185 481,- Sk.

               Svedok XXXXX, dňa 15.12.2006 vypovedal, že v spoločnosti Labos pôsobil ako konateľ do roku 2006. Spoločnosť XXXXX pozná, obchodovali spolu a ich spoločnosť predala firme XXXXX software TEA. Na podrobnosti tohto obchodu si s odstupom času už nepamätá. Čo sa týka formálnej stránky faktúry uviedol, že faktúra je vystavená ich spoločnosťou je na nej ich pečiatka, podpis na faktúre nie je jeho, ale o tejto faktúre vie. Jednoznačne bola vystavená spoločnosťou XXXXX XXXXX riadne zaúčtovaná, obchod bol zrealizovaný, peniaze zaplatené a daň riadne zaúčtovaná. Tovar na uvedenej faktúre bol tak isto v súlade s platnou legislatívou zakúpený a v časti vstup zaúčtovaná ( účet 511). Čo sa týka faktúr na stavebný materiál, uviedol, že aj tieto faktúry sú v poriadku. V danom prípade sa zbavovali prebytočného stavebného materiálu, ktorý nakúpili na rekonštrukciu pri Vrábľoch, ktorí mali v prenájme, avšak nakoľko pamiatkári mali pri jeho rekonštrukcii také požiadavky, ktoré boli z ich strany nesplniteľné, nakoľko by ich akceptovaním prekročili pôvodný rozpočet prerábky, museli od tejto prerábky ustúpiť a stavebný materiál, ktorý si na jej realizáciu vopred nakúpili rozpredať. Pri opätovnom výsluchu dňa 02.04.2012 zotrval svedok XXXXX na svojej pôvodnej výpovedi, pričom dodal, že účtovníctvom mu robila XXXXX. Predmetný kaštieľ vlastnila firma Labos sa nachádza v obci XXXXX V danom čase obchodvala jeho firma so stovkami firiem, na spoločnosť XXXXX XXXXX už vzhľadom na časový odstup nespomína. 

	Zo zápisnice o výsluchu svedka XXXXX dňa 18.12.2006 vyplýva, že svedok vlastní dom v obci XXXXX a firme XXXXX bola do prenájmu poskytnutá garáž o výmere 15 m2 a hospodárska časť budovy, t.j. zastrešený uzamknuteľný priestor o rozlohe 56m2. Uvedená firma mala priestory v prenájme v období od mesiaca júl roku 2001 do 31.12.2001. Zmluvu o prenájme zo dňa 01.07.2001 podpísali obaja,  on aj zástupca firmy XXXXX Príjmové pokladničné doklady č. 31 zo dňa 10.12.2001 a č. 35 zo dňa 28.12.2001 vystavil on, výdavkové pokladničné doklady vystavil zástupca firmy XXXXX a obidvaja potrebné doklady podpísali. Finančné prostriedky na základe týchto pokladničných dokladov prevzal osobne dvakrát podľa dátumov na príjmových pokladničných dokladoch. 

	Svedkyňa XXXXX v zápisnici o výsluchu zo dňa 09.02.2007 uviedla, že bola konateľkou spoločnosti XXXXX do roku 2002. V spoločnosti bola zodpovedná za vydávanie faktúr, okrem nej mohli faktúry vystavovať majitelia XXXXX a XXXXX, ale nepamätá si, či oni vôbec niekedy faktúry vystavovali. Čo sa týka obchodovania so spoločnosťou XXXXX, uviedla, že názov spoločnosti jej nič nehovorí. Nepozná ani osobu menom XXXXX. K predloženej faktúre uviedla, že, že pečiatka by výzorovo sedela, podpis na faktúre nie je jej. Čo sa týka dodacieho listu, ich spoločnosť nikdy neobchodovala s položkami tam uvedenými, Oni obchodovali iba s filtrami, ionizátormi a čistiacimi prostriedkami. Či je zahrnutá v účtovníctve spoločnosti povedať nevie, celé účtovníctvo bolo odovzdané pri predaji firmy.

	XXXXX v zápisnici o výsluchu svedka dňa 14.08.2007 uviedol, že bol zamestnancom Daňového úradu XXXXX do marca 2004. K daňovej kontrole, ktorá bola vykonaná za zdaňovacie obdobie roku 2001 mesiaca jún, júl sa vyjadriť nevie, ani k jej priebehu, nakoľko to bolo pred štyrmi rokmi a nepamätá sa na tieto skutočnosti.

	Svedkyňa XXXXX v zápisnici o výsluchu zo dňa 30.04.2008 uviedla, že bola konateľom firmy XXXXX asi dva mesiace začiatkom roku 2002. Ako konateľ bol predtým XXXXX. Účtovníctvo spolu s manželom prebrali. To komu sa odovzdalo účtovníctvo nevie. Na daňový úrad v XXXXX mala 16.09.2002 doniesť účtovníctvo, ale nedoniesla ho, lebo už vtedy ho doma nenašla.

	Svedkyňa XXXXX v zápisnici o výsluchu zo dňa 09.07.2012 uviedla, že v roku 2001 spracúvala pre spoločnosť XXXXX účtovníctvo na základe predložených dokladov, spracovávala daňové výkazy a tieto s dokladmi následne odovzdala konateľovi spoločnosti a pokiaľ si spomína, tak táto spoločnosť robila niečo na kaštieli v obci XXXXX kupovali za tým účelom aj stavebný materiál, pričom k jeho rozsahu sa už vyjadriť nevie, a či sa tento následne rozpredával si už nespomína. Na ostatné obchody spoločnosti XXXXX so spoločnosťami XXXXX (predaj softwéru XXXXX) a ani ku spoločnosti XXXXX a spoločnosti XXXXX sa už vyjadriť nevie. Žiadne podklady ohľadne svojej činnosti pre spoločnosť XXXXX už nemá, nakoľko jej v roku 2004 ukradli počítač v ktorom mala všetky údaje. 

	Svedok XXXXX v zápisnici o výsluchu zo dňa 02.04.2012 po tom, ako mu boli predložené faktúry vystavené spoločnosťou XXXXX XXXXX 20010235,-44,-45 na predaj stavebného materiálu spoločnosti XXXXX že na týchto je jeho podpis, na podrobnosti daného obchodu si už vzhľadom na časový odstup nepamätá, ale faktúry sú pravé a je teda pravdepodobné, že uvedený tovar spoločnosť XXXXX spoločnosti XXXXX XXXXX 

	Z listinného dôkazu - notárskej zápisnice spísanej pod sp. zn. N 64/02, Nz 64/02 na notárskom úrade XXXXX vyplýva, že dňa 12.02.2002 sa zmenilo sídlo spoločnosti XXXXX na XXXXX, jediným spoločníkom sa stáva XXXXX a z postu konateľa spoločnosti odstupuje XXXXX. Rovnaké skutočnosti vyplynuli aj zo zmluvy o prevode obchodného podielu z 11.02.2002 z prevodcu XXXXX na nadobúdateľa XXXXX. 

	Z listinného dôkazu - zápisnice o začatí výkonu daňovej kontroly Daňového úradu XXXXX III sp. zn. XXXXX z 31.07.2001 u daňového subjektu XXXXX XXXXX XXXXX vyplynulo, že v uvedený deň začal správca dane daňovú kontrolu nadmerného odpočtu DPH za zdaňovacie obdobie jún 2001. 

	Z listinného dôkazu - Protokolu o daňovej kontrole Daňového úradu XXXXX u daňového subjektu XXXXX so sídlom XXXXX kde predmetom kontroly  bola DPH za mesiac jún 2001 vyplynulo, že predmetná daňová kontrola bola začatá 01.08.2001, vykonávaná bola v čase 13.-20.06.2003 a ukončená 04.08.2003 s tým že v jej priebehu bolo zistené, že na základe rozhodnutia mimoriadneho valného zhromaždenia danej spoločnosti zo dňa 10.04.2002 bol schválený prevod obchodného podielu z doterajšieho spoločníka XXXXX na nového spoločníka XXXXX, rovnako z postu konateľky bola odvolaná XXXXX a novým konateľom sa stal XXXXX. Spoločnosť je registrovaná ako platiteľ DPH s účinnosťou od 01.06.2001 s mesačným zdaňovacím obdobím. Zameraním výkonu daňovej kontroly pritom bola kontrola daňových dokladov z prijatých  a uskutočnených zdaniteľných plnení (náležitosti daňových dokladov podľa § 15 a § 16 vtedy platného a účinného zákona o DPH), kontrola vedenia záznamov na daňové účely, kontrola správnosti uplatneného nároku na odpočet dane a splnenie podmienok ustanovených v § 20 vtedy platného a účinného zákona o DPH v kontrolovanom daňovom období, kontroly uskutočneného zdaniteľného plnenia a splnenie podmienok ustanovených v § 13 vtedy platného a účinného zákona o DPH v kontrolovanom daňovom období. Čo sa týka spolupráce daňového subjektu so správcom dane pri výkone daňovej kontroly, daňový subjekt nepredložil ku kontrole žiadne daňové doklady. Samotná kontrola bola začatá správcom dane Daňový úrad XXXXX III dňa 31.07.2001 s vtedajším konateľom XXXXX, a to spísaním zápisnice o začatí daňovej kontroly sp. zn. 602/2201/101707/2001, dňa 14.11.2001 bol spisový materiál delimitovaný na Daňový úrad XXXXX IV z dôvodu zmeny miestnej príslušnosti správcu dane a následne na Daňový úradu XXXXX XXXXX dôvodu zmeny miestnej príslušnosti daňového subjektu. Viacerými predvolaniami zo strany Daňového úradu XXXXX XXXXX zástupca daňového subjektu predvolávaný na tento daňový úrad vo veci kontroly, avšak až dňa 08.08.2002 a 02.09.2002 bola konateľka spoločnosti XXXXX predvedená pred správcu dane, kde prisľúbila, že všetky doklady ku daňovej kontrole predloží na daňový úradu 10.09.2002, následne dňa 11.09.2002 tak prisľúbila spraviť v novom termíne dňa 16.09.2002 a dňa 14.10.2002 priniesla na tento daňový úrad nový výpis z Obchodného registra na spoločnost XXXXX, z ktorého vyplynulo, že novým konateľom tejto spoločnosti je XXXXX a sídlo spoločnosti sa zmenilo na adresu XXXXX na základe čoho bol daňový subjekt predelimitovaný na Daňový úrad XXXXX Následne bol novým správcom dane viac krát predvolaný nový konateľ daňového subjektu XXXXX pred správcu dane, pričom tohto sa predvolať a následne ani predviesť cestou PZ nepodarilo. Na základe uvedenej skutočnosti pristúpil správca dane k určeniu daňovej povinnosti daňového subjektu k použití daňových pomôcok, ktoré mal k dispozícii, alebo ktoré si zaobstaral bez súčinnosti s daňovým subjektom, v zmysle čoho kontrolóri požili ako daňovú pomôcku daňové priznanie k DPH za obdobie jún 2001, oznámenie o dôvode vzniku odpočtu a dožiadania, na základe čoho došli k záveru, že daňový subjekt nesplnil podmienky na odpočet dane v zmysel § 20 vtedy platného a účinného zákona o DPH, na základe čoho vyrátali rozdiel dane na vstupe a odpočtu dane na sumu 848.234,-Sk, čo zároveň predstavuje vyčíslenie celkového rozdielu dane za zdaňovacie obdobie jún 2001.

	Na základe vykonanej daňovej kontroly s vyššie popísaným priebehom a záverom z nej bolo Daňovým úradom Nové zámkXXXXX pod sp. zn. XXXXX zo dňa 11.08.2003 vydané rozhodnutie č. 11799/2003 o tom, že sa platiteľovi dane z pridanej hodnoty, spoločnosti XXXXX so sídlom XXXXX nepriznáva nadmerný odpočet uvedený v daňovom priznaní za zdaňovacie obdobie jún 2001 v sume 848.234,- Sk. 

	Z listinného dôkazu - zápisnice o začatí daňovej kontroly Daňovým úradom XXXXX III sp. zn. 602/2201/113442/2001 zo 14.09.2001 vyplýva že u daňového subjektu XXXXX so sídlom XXXXX začala dňa 14.09.2001 daňová kontrola uplatneného nadmerného odpočtu DPH za mesiac júl 2001. 

	Z listinného dôkazu - Protokolu o daňovej kontrole Daňového úradu XXXXX u daňového subjektu XXXXX so sídlom XXXXX kde predmetom kontroly  bola DPH za mesiac júl 2001 vyplynulo, že predmetná daňová kontrola bola začatá 04.09.2001, vykonávaná bola v čase 23.-227.06.2003 a ukončená 04.08.2003 s tým že v jej priebehu bolo zistené, že na základe rozhodnutia mimoriadneho valného zhromaždenia danej spoločnosti zo dňa 10.04.2002 bol schválený prevod obchodného podielu z doterajšieho spoločníka XXXXX na nového spoločníka XXXXX, rovnako z postu konateľky bola odvolaná XXXXX a novým konateľom sa stal XXXXX. Spoločnosť je registrovaná ako platiteľ DPH s účinnosťou od 01.06.2001 s mesačným zdaňovacím obdobím. Zameraním výkonu daňovej kontroly pritom bola kontrola daňových dokladov z prijatých  a uskutočnených zdaniteľných plnení (náležitosti daňových dokladov podľa § 15 a § 16 vtedy platného a účinného zákona o DPH), kontrola vedenia záznamov na daňové účely, kontrola správnosti uplatneného nároku na odpočet dane a splnenie podmienok ustanovených v § 20 vtedy platného a účinného zákona o DPH v kontrolovanom daňovom období, kontroly uskutočneného zdaniteľného plnenia a splnenie podmienok ustanovených v § 13 vtedy platného a účinného zákona o DPH v kontrolovanom daňovom období. Čo sa týka spolupráce daňového subjektu so správcom dane pri výkone daňovej kontroly, daňový subjekt nepredložil ku kontrole žiadne daňové doklady. Samotná kontrola bola začatá správcom dane Daňový úrad XXXXX III dňa 14.09.2001 s vtedajším konateľom XXXXX, a to spísaním zápisnice o začatí daňovej kontroly sp. zn. 602/2201/101707/2001, dňa 14.11.2001 bol spisový materiál delimitovaný na Daňový úrad XXXXX IV z dôvodu zmeny miestnej príslušnosti správcu dane a následne na Daňový úradu XXXXX z dôvodu zmeny miestnej príslušnosti daňového subjektu. Viacerými predvolaniami zo strany Daňového úradu XXXXX XXXXX zástupca daňového subjektu predvolávaný na tento daňový úrad vo veci kontroly, avšak až dňa 08.08.2002 a 02.09.2002 bola konateľka spoločnosti XXXXX predvedená pred správcu dane, kde prisľúbila, že všetky doklady ku daňovej kontrole predloží na daňový úradu 10.09.2002, následne dňa 11.09.2002 tak prisľúbila spraviť v novom termíne dňa 16.09.2002 a dňa 14.10.2002 priniesla na tento daňový úrad nový výpis z Obchodného registra na spoločnosť XXXXX, z ktorého vyplynulo, že novým konateľom tejto spoločnosti je XXXXX a sídlo spoločnosti sa zmenilo na adresu XXXXX na základe čoho bol daňový subjekt predelimitovaný na Daňový úrad XXXXX Následne bol novým správcom dane viac krát predvolaný nový konateľ daňového subjektu XXXXX pred správcu dane, pričom tohto sa predvolať a následne ani predviesť cestou PZ nepodarilo. Na základe uvedenej skutočnosti pristúpil správca dane k určeniu daňovej povinnosti daňového subjektu k použití daňových pomôcok, ktoré mal k dispozícii, alebo ktoré si zaobstaral bez súčinnosti s daňovým subjektom, v zmysle čoho kontrolóri požili ako daňovú pomôcku daňové priznanie k DPH za obdobie júl 2001, oznámenie o dôvode vzniku odpočtu a dožiadania, na základe čoho došli k záveru, že daňový subjekt nesplnil podmienky na odpočet dane v zmysel § 20 vtedy platného a účinného zákona o DPH, na základe čoho vyrátali rozdiel dane na vstupe a odpočtu dane na sumu 337.247,-Sk, čo zároveň predstavuje vyčíslenie celkového rozdielu dane za zdaňovacie obdobie júl 2001.
	
	Na základe vykonanej daňovej kontroly s vyššie popísaným priebehom a záverom z nej bolo Daňovým úradom XXXXX pod sp. zn. XXXXX zo dňa 11.08.2003 vydané rozhodnutie č. 11800/2003 o tom, že sa platiteľovi dane z pridanej hodnoty, spoločnosti XXXXX so sídlom XXXXX sa nepriznáva nadmerný odpočet uvedený v daňovom priznaní za zdaňovacie obdobie júl 2001 v sume 335.867,- Sk a určuje sa mu vlastná daňová povinnosť vo výške 1.380,-Sk v zmysle § 29 ods. 6 vtedy platného a účinného zákona o DPH, ktorú je daňový subjekt povinný zaplatiť do 30 dní od do dňa doručenia rozhodnutia na bankový účet správcu dane. 

	Z listinného dôkazu - listu Daňového úradu XXXXX sp. zn. XXXXX vyplýva, že daňovému subjektu XXXXX nebol vrátený ním uplatnený nadmerný odpočet DPH za obdobie jún 2001 a júl 2001. 

	Z listinného dôkazu - oznámenia spoločnosti XXXXX z 18.07.2001 vyplýva, že táto spoločnosť si ako daňový subjekt prihlásený na platbu DPH uplatnila nadmerný odpočet DPH za obdobie jún 2001 v sume 848.234,-Sk z dôvodu nákupu zásob - médií CDRW a softwaru, určených na vývoz do ČR, pričom v písomnom colnom vyhlásení je výstup tovaru do zahraničia potvrdený colným orgánom dňa 29.06.2001.

	Z listinného dôkazu - faktúry č. 2001005 zo dňa 27.06.2001 splatnej 27.06.2001 vyplynulo, že dodávateľ, spoločnosť XXXXX vyfakturovala odberateľovi, spoločnosti XXXXX za dodanie kolekcie XXXXX v množstve 100 ks á 36.600,-Sk sumu 3.660.000,-Sk vrátane 841.800,- Sk DPH v sadzbe 23%. Faktúra je riadne opatrená pečiatkou vystaviteľa a podpisom. 

	Z listinného dôkazu - faktúry č. 0106258 zo dňa 25.06.2001 splatnej 29.06.2001 vyplynulo, že dodávateľ, spoločnosť XXXXX XXXXX odberateľovi, spoločnosti XXXXX za dodanie kolekcie XXXXX v množstve 100 ks á 36.000,-Sk sumu 4.428.000,-Sk vrátane 828.000,- Sk DPH v sadzbe 23%. Faktúra je riadne opatrená pečiatkou vystaviteľa a podpisom. 

	Z listinného dôkazu - Distribútorskej licencie k oprávneniu predaja software a jeho ďalšej distribúcie udelenej spoločnosťou XXXXX XXXXX XXXXX vyplynulo spoločnosť XXXXX predala licenčné a distribučné práva k vyhotovenému softwarovému produktu  XXXXX na množstvo 100 ks na základe daňového dokladu - faktúry č. 2001005 zo dňa 27.06.2001. 

	Z listinného dôkazu - vkladového účtu v XXXXX vyplýva, že XXXXX dňa 28.06.2001 o 12.46hod vložil na účet spoločnosti XXXXX XXXXX hotovosti sumu vo výške 700.000,-Sk. 

	Z listinného dôkazu - výpisu z bankového účtu spoločnosti XXXXX vyplýva, že na tento účet bol zo strany spoločnosti XXXXX vykonaný transfer vo výške 1.410.000,-Sk a zo strany spoločnosti XXXXX vo výške 1.500.000,-Sk. 

	Z listinného dôkazu - faktúry č. 2001009 zo dňa 18.07.2001 splatnej 28.07.2001 vyplynulo, že dodávateľ, spoločnosť XXXXX XXXXX odberateľovi, spoločnosti XXXXX za dodanie bielych interiérových dverí 11 ks á 45.100,-Sk, bukových interiérových dverí 14ks á 4.390,-Sk a keramického obkladu Bahama 350m2 á 800Sk/m2 sumu 475.468,- Sk vrátane 88.908,80Sk DPH v sadzbe 23%. Faktúra je riadne opatrená pečiatkou vystaviteľa a podpisom. 

	Z listinného dôkazu - faktúry č. 2001010 zo dňa 20.07.2001 splatnej 30.07.2001 vyplynulo, že dodávateľ, spoločnosť XXXXX XXXXX odberateľovi, spoločnosti XXXXX za dodanie bielych dvojkrídlových dverí 145cm 4 ks á 15.400,-Sk, WC combi flóra 14ks á 7.850,-Sk a keramického obkladu Beige 250/200 á 560Sk/m2 sumu 486.465,- Sk vrátane 90. 965 Sk DPH v sadzbe 23%. Faktúra je riadne opatrená pečiatkou vystaviteľa a podpisom. 

	Z listinného dôkazu - faktúry č. 2001011 zo dňa 23.07.2001 splatnej 02.08.2001 vyplynulo, že dodávateľ, spoločnosť XXXXX vyfakturovala odberateľovi, spoločnosti XXXXX za dodanie sprchovej vaničky Tyrol 8 ks á 5600,-Sk, sprchovej vaničky Minor 8 ks á 6.430,-Sk, 100 m2 interiérového obkladu Revak 200/300 á 300,-Sk/m2, sprchovacieho kútu Erika 10ks á 19.300,-Sk a 400m2 interiérovej dlažby Revak 400/400 á 310 Sk/m2 sumu 545.185,20 Sk   vrátane 101. 945,20 Sk DPH v sadzbe 23%. Faktúra je riadne opatrená pečiatkou vystaviteľa a podpisom. 

	Z listinného dôkazu - faktúry č. 2001012 zo dňa 25.07.2001 splatnej 04.08.2001 vyplynulo, že dodávateľ, spoločnosť XXXXX vyfakturovala odberateľovi, spoločnosti XXXXX za dodanie sprchovacieho kútu Tália 10ks á 18.900,-Sk sumu 232.470,- Sk   vrátane 43.470,- Sk DPH v sadzbe 23%. Faktúra je riadne opatrená pečiatkou vystaviteľa a podpisom. 

	Z listinného dôkazu - faktúry č. 200105/035 zo dňa 14.05.2001 splatnej 18.05.2001 vyplynulo, že dodávateľ, spoločnosť XXXXX XXXXX odberateľovi, spoločnosti XXXXX za dodanie stavebného materiálu špecifikovaného v prílohe faktúry sumu 221.756,70 Sk   vrátane 41.466,70 Sk DPH v sadzbe 23%. Faktúra je riadne opatrená pečiatkou vystaviteľa a podpisom, pričom k faktúre je pripojený aj riadne vystavený dodací list obsahujúci jednotlivé položky materiálu ku ktorému sa predmetná faktúra vzťahuje a ktorý je rovnako riadne opatrený pečiatkou vystaviteľa a podpisom.   

	Z listinného dôkazu - faktúry č. 200105/043 zo dňa 17.05.2001 splatnej 21.05.2001 vyplynulo, že dodávateľ, spoločnosť XXXXX vyfakturovala odberateľovi, spoločnosti XXXXX za dodanie stavebného materiálu špecifikovaného v prílohe faktúry sumu 512.403,20 Sk   vrátane 95.815,20 Sk DPH v sadzbe 23%. Faktúra je riadne opatrená pečiatkou vystaviteľa a podpisom, pričom k faktúre je pripojený aj riadne vystavený dodací list obsahujúci jednotlivé položky materiálu ku ktorému sa predmetná faktúra vzťahuje a ktorý je rovnako riadne opatrený pečiatkou vystaviteľa a podpisom.   

	Z listinného dôkazu - faktúry č. 200105/044 zo dňa 18.05.2001 splatnej 22.05.2001 vyplynulo, že dodávateľ, spoločnosť XXXXX vyfakturovala odberateľovi, spoločnosti XXXXX za dodanie stavebného materiálu špecifikovaného v prílohe faktúry sumu 442.368,- Sk   vrátane 82.719,20 Sk DPH v sadzbe 23%. Faktúra je riadne opatrená pečiatkou vystaviteľa a podpisom. 

	Z listinného dôkazu - faktúry č. 200105/045 zo dňa 20.05.2001 splatnej 24.05.2001 vyplynulo, že dodávateľ, spoločnosť XXXXX vyfakturovala odberateľovi, spoločnosti XXXXX za dodanie stavebného materiálu špecifikovaného v prílohe faktúry sumu 432.439,60 Sk   vrátane 80.862,80 Sk DPH v sadzbe 23%. Faktúra je riadne opatrená pečiatkou vystaviteľa a podpisom , pričom k faktúre je pripojený aj riadne vystavený dodací list obsahujúci jednotlivé položky materiálu ku ktorému sa predmetná faktúra vzťahuje a ktorý je rovnako riadne opatrený pečiatkou vystaviteľa a podpisom.

	Z listinného dôkazu - odpovede Daňového úradu XXXXX II zo dňa 22.10.2001, sp. zn. 60/2201/121871 na žiadosť o poskytnutie súčinnosti pre Daňový úrad XXXXX III ku spoločnosti XXXXX vyplýva, že daňový subjekt má vo svojej evidencii uvedené faktúry, sú zaúčtované, daň odvedená v 7/2001, bolo uskutočnené zdaniteľné plnenie. 

	Z listinného dôkazu - nájomnej zmluvy medzi prenajímateľom XXXXX, bytom XXXXX a nájomcom - spoločnosťou XXXXX so sídlom XXXXX XXXXX vyplynulo, že nájomca si od prenajímateľa prenajal skladové priestory o výmere 45m2 nachádzajúce sa v mieste bydliska/sídla prenajímateľa počnúc dňom uzavretia zmluvy 01.07.2001 na dobu neurčitú s 3 mesačnou výpovednou lehotou za sumu 12.000,-Sk mesačne za účelom uskladnenia materiálu pre potreby nájomcu. 

	Z výsledku šetrenia Daňového úradu v XXXXX k daňovému subjektu XXXXX, XXXXX vo vzťahu k uskutočneniu zdaniteľného plnenia so spoločnosťou XXXXX vyplynulo, že XXXXX je spoluvlastníkom rodinného domu na adrese XXXXX čo preukázal výpisom z listu vlastníctva č. 42 vydaným katastrálny úradom v XXXXX XXXXX spoločnosťou XXXXX mal uzavretú písomnú zmluvu o prenájme skladových priestorov - bývalej maštale a garáže  a spoločnosť XXXXX v predmetných skladových priestoroch skladovala stavebné prvky ako dvere a sanitárny tovar s tým, aj riadne platila nájomné v zmysle zmluvy vo výške 12.000,-Sk, čo preukázal vystavenými pokladničnými blokmi za úhradu v hotovosti z 12.12.2001 a 28.12.2001. K výsledku šetrenia sú priložené aj oba výdavkové pokladničné doklady spoločnosti XXXXX pre XXXXX na sumu 12.000,-Sk a zodpovedajúce príjmové doklady XXXXX, ktorými potvrdil prijatie uvedenej sumy zo strany spoločnosti XXXXX. 

	Z listinného dôkazu - faktúry č. 2001/0034 zo dňa 24.09.2001 so 14 dňovou splatnosťou vyplynulo, že dodávateľ, spoločnosť XXXXX vyfakturovala odberateľovi, spoločnosti XXXXX za dodanie materiálu špecifikovaného v prílohe faktúry sumu 7.063.302,20 Sk   vrátane 1.320.780,10 Sk DPH v sadzbe 23%. Faktúra je riadne opatrená pečiatkou vystaviteľa a podpisom , pričom k faktúre je pripojený aj riadne vystavený dodací list obsahujúci jednotlivé položky materiálu ku ktorému sa predmetná faktúra vzťahuje. 

	Z listinného dôkazu - zápisnice o miestom zisťovaní v spoločnosti XXXXX XXXXX sídlom XXXXX XXXXX vykonaného Daňovým úradu XXXXX vo veci zahrnutia „Zmluvy o spolupráci“ medzi spoločnosťami XXXXX a XXXXX do účtovníctva spoločnosti XXXXX bola vypočutá splnomocnená zástupkyňa spoločnosti XXXXX, ktorá predložila knihu došlých faktúr v ktorej bola zaevidovaná odberateľská faktúra č. F01-27 vystavená pre spoločnosť XXXXX v celkovej sume 6.311.031,60,-Sk, výpis účtu 60201 (predaj počítačového softwéru) na ktorý bola predmetná faktúra v sume 5.130.920,-Sk bez DPH zaúčtovaná, výpis účtu 34304 (DPH na výstupe), kam bola zaúčtovaná DPH z uvedenej faktúry v sume 1.180.111,60Sk, účet 2201 XXXXX preukazujúci zaúčtovanie prijatých platieb od odberateľa, pričom prijatá suma bola o 500.000,-Sk viac, ktorý rozdiel bol vrátený v januári 2002. Všetky uvedené dokumenty (výpisy účtov, výpis z bankového účtu, Zmluvy o spolupráci) priložila splnomocnená zástupkyňa spoločnosti XXXXX XXXXX k zápisnici. 

	Z listinného dôkazu - Protokolu o daňovej kontrole Daňového úradu XXXXX sp. zn. XXXXX z 06.08.2003 u daňového subjektu XXXXX so sídlom XXXXX kde predmetom kontroly  bola DPH za mesiac august - december 2001 vyplynulo, že predmetná daňová kontrola bola začatá 02.09.2001, vykonávaná bola v čase 01.-11.07.2003 a ukončená 05.09.2003 s tým že v jej priebehu boli preukázané kontrolné zistenia : za august až december 2001 nepodal daňový subjekt za zdaňovacie obdobie dodatočné daňové priznanie, na základe čoho kontrolóri pri zisťovaní základu dane a určení dne použili daňové pomôcky v rozsahu daňové priznanie k DPH za zdaňovacie obdobie august až december 2001, oznámenie o dôvode vzniku odpočtu a dožiadanie, na základe čoho došli k záveru, že daňový subjekt nesplnil podmienky na odpočet dane v zmysel § 20, ods. 1, ods. 2 vtedy platného a účinného zákona o DPH, na základe čoho vyrátali rozdiel dane na vstupe a odpočtu dane na sumu 739.849,-Sk, čo zároveň predstavuje vyčíslenie celkového rozdielu dane za zdaňovacie obdobie august 2001, v sume 2.025.257,- Sk za mesiac september 2001, v sume 2.063.425,- Sk za mesiac október 2001, v sume 747.537,-Sk, za mesiac december 2001 v sume 3.890,-Sk, čo dohromady predstavuje sumu 5.820.114,-Sk. Na základe uvedených skutočností zistených pri daňovej kontrole boli následne správcom dane, Daňovým úradom XXXXX vydané príslušné platobné výmery a dodatočné platobné výmery. 

	Z listinného dôkazu - Protokolu o daňovej kontrole Daňového úradu XXXXX u daňového subjektu XXXXX so sídlom XXXXX kde predmetom kontroly  bola DPH za mesiac január 2002 vyplynulo, že predmetná daňová kontrola bola začatá 02.09.2001, vykonávaná bola v čase 11.07.2003 a ukončená 05.09.2003 s tým že v jej priebehu boli preukázané kontrolné zistenia : za mesiac január 2001 nepodal daňový subjekt za zdaňovacie obdobie dodatočné daňové priznanie, na základe čoho kontrolóri pri zisťovaní základu dane a určení dne použili daňové pomôcky v rozsahu daňové priznanie k DPH za zdaňovacie obdobie január 2001, oznámenie o dôvode vzniku odpočtu a dožiadanie, na základe čoho došli k záveru, že daňový subjekt nesplnil podmienky na odpočet dane v zmysel § 20, ods. 1, ods. 2 vtedy platného a účinného zákona o DPH, na základe čoho vyrátali rozdiel dane na vstupe a odpočtu dane na sumu 4.112,-Sk. Na základe uvedených skutočností zistených pri daňovej kontrole bol následne správcom dane, Daňovým úradom XXXXX vydaný príslušný platobný výmer a dodatočné platobné výmery.	

	Z listinného dôkazu - faktúry č. 01-27 zo dňa 15.10.2001 splatnej 01.11.2001 vyplynulo, že dodávateľ, spoločnosť XXXXX vyfakturovala odberateľovi, spoločnosti XXXXX na základe medzi týmito dvoma spoločnosťami uzavretej zmluvy o dielo z 15.05.2001 a priloženého odovzdávacieho protokolu za vypracovanie programového vybavenia sumu 6.311.031,60 Sk   vrátane 1.180.111,60 Sk DPH v sadzbe 23%. Faktúra je riadne opatrená pečiatkou a podpisom ako vystaviteľa, tak odberateľa. 

	Z listinného dôkazu - vyjadrenia starostky obce XXXXX XXXXX 331/2012 z 13.11.2012 vyplynulo, že uvedená obec predala kaštieľ v nej sa nachádzajúci osobe XXXXX a terajším vlastníkom je XXXXX. 

Z výpovedí obvineného a svedkov, ako aj do veci zabezpečeného rozsiahleho spisového materiálu  nevyplývajú také skutočnosti, z ktorých by bolo možné vyvodiť účasť obvineného XXXXX na spáchaní trestného činu za ktorý je stíhaný.

	Pri hodnotení dôkazov zadovážených v prípravnom konaní je potrebné zohľadniť aj skutočnosť, že počas vyšetrovania sa nepodarilo zabezpečiť účtovníctvo daňového subjektu za účelom posúdenia pravdivosti skutočností deklarovaných v daňovom priznaní a ďalších účtovných dokladoch.

Z hľadiska trestnosti stíhaného skutku nemožno opomenúť, že iba riadne nevedenie účtovníctva, prípadne úplná absencia účtovných dokladov sama o sebe neznamená, že  konanie obvineného, ktorý správcovi dane hodnoverne nepreukázal prijatie zdaniteľného plnenia je pokryté zavinením vo forme úmyslu zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech.

	Vo všeobecnosti možno uviesť, že v daňovom konaní platí tzv. obrátené dôkazné bremeno spočívajúce v tom, že dôkazné bremeno je na daňovom subjekte a jednotlivé skutočnosti podstatné pre určenie daňovej povinnosti musí preukazovať daňový subjekt a ak ich nepreukáže je správca dane oprávnený postupovať podľa domnienok ( predpokladov ) uvedených v príslušných daňových predpisoch. 

V tomto smere je potrebné poukázať na ustanovenie § 29 ods. 6 zákona o správe daní a poplatkov č. 511/1992 Zb. v platnom znení podľa ktorého, ak nesplní daňový subjekt pri dokazovaní ním uvádzaných skutočností niektorú zo svojich zákonných povinností, v dôsledku čoho nemožno daňovú povinnosť správne určiť a daň sa neurčí ani podľa odseku 5, alebo ak daňový subjekt vykonal úkony, ktoré svojím obsahom alebo účelom odporovali osobitnému predpisu alebo ho obchádzali a ktorých dôsledkom je zníženie základu dane, alebo v prípadoch podľa § 15 ods. 2, je správca dane pri určovaní daňovej povinnosti oprávnený použiť pomôcky, ktoré má k dispozícii alebo ktoré si zaobstará bez súčinnosti s daňovým subjektom. Takýmito pomôckami môžu byť najmä listiny, výpisy z verejných záznamov, daňové spisy iných daňových subjektov, znalecké posudky, výpovede svedkov v iných daňových veciach, správy a vyjadrenia iných správcov dane, štátnych orgánov a obcí, záujmových združení a vlastné poznatky správcu dane zo zdaňovania dotknutého daňového subjektu, ako aj jemu podobných daňových subjektov.

Pri dokazovaní v daňovom konaní teda správca dane preukazuje len existenciu, respektíve neexistenciu skutočností rozhodujúcich pre určenie výšky dane a daňový subjekt preukazuje pravdivosť údajov uvedených v daňovom priznaní.

	Uvedené postupy však neplatia pre trestné konanie, kde je práve úlohou orgánov činných v trestnom konaní dokazovať všetky rozhodné skutkové okolnosti.

Konkrétne dôkazy obsiahnuté vo vyšetrovacom spise dokumentujú skutkové okolnosti, tieto však pre absenciu obligatórne stanovených zákonných znakov objektívnej a subjektívnej stránky nenapĺňajú skutkovú podstatu trestného činu neodvedenia dane a poistného ani iného trestného činu uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona. 

	Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku, prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Na základe vyššie uvedených skutočností možno konštatovať, že vykonaným vyšetrovaním neboli zadokumentované dôkazy, ktoré by potvrdzovali pôvodné podozrenie z trestnej činnosti za ktorú je obvinený XXXXX.

Pretože od spáchania stíhaného skutku uplynulo viac ako dva roky, rokov nie je možné zaoberať sa otázkou či konanie obvineného nie je potrebné právne kvalifikovať ako priestupok.

 Na základe uvedených skutkových a právnych dôvodov bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Lukáš Hanniker
prokurátor