Okresná prokuratúra Pezinok 
Šenkvická cesta 5, 902 01 Pezinok 	

Sp. zn. : 2 Pv 1213/08/1107	Pezinok, 9.4.2013
EEČ : 2-14-99-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinená XXXXX a spol. 
Trestný čin:	podvod podľa § 250 odsek 4 písmeno b Trestného zákona číslo 140/1961 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 227/2005 Zbierky zákonov a iné trestné činy

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Pezinok
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinených:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX, 
2.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX, 
1.)	ako majitelia a konatelia XXXXX na základe Zmluvy o dielo č. XXXXX uzatvorenej dňa 21.05.1999 medzi XXXXX, s.r.o. ako zhotoviteľom a XXXXX a XXXXX mali vykonať výstavbu rodinného domu s dvomi bytovými jednotkami v obci Rovinka, pričom od začiatku predmetnú stavbu úmyselne riadne neviedli, s vadami vykonávali, nepoistili, odmietli vyúčtovať napriek tomu, že prevzali zálohu vo výške 2.325.000,-Sk, z ktorej mala byť postavená hrubá stavba a podľa znaleckého posudku bola vyčíslená prestavanosť stavby rodinného domu k mesiacu január 2000 vo výške 1.569.203,- Sk a škoda neodborným vykonaním prác vo výške  162.902,- Sk a aj napriek tomu žiadali zložiť ďalšiu finančnú hotovosť, na základe čoho objednávateľky od zmluvy o dielo odstúpili, čím pošk. XXXXX a XXXXX spôsobili škodu vo výške 25.087,86,- Eur / 755.797,-Sk / a
2.)	napriek nedokončeniu stavby v zmysle zmluvy o dielo XXXXX uzatvorenej dňa 21.05.1999 medzi XXXXX, s.r.o. ako zhotoviteľom a XXXXX a XXXXX a z toho vyplývajúcich záväzkov v mesiaci október 2000 previedli svoje obchodné podiely v XXXXX, s.r.o. na XXXXX za sumu vo výške 1,- Sk, pričom ide o osobu mentálne zaostalú, vyučenú za kominára, nikde nepracujúcu a v starostlivosti inej osoby, ktorý bol pozbavený spôsobilosti na právne úkony rozsudkom Okresného súdu XXXXX XXXXX sp. zn. XXXXX zo dňa 27.06.2002, právoplatného dňom 09.08.2002, čím pošk. XXXXX a XXXXX spôsobili škodu vo výške 25.087,76,- Eur / 755.797,- Sk / a vadným neodborným  vykonaním prác vo výške 5.407,36,- Eur / 162.902,- Sk /,  

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa OR PZ XXXXX XXXXX v tom čase Úrad justičnej a kriminálnej polície v XXXXX, sp. zn. ČVS:XXXXX zo dňa 05.02.2004 bolo podľa § 163 ods. 1 Tr. por. účinného do 31.12.2005 vznesené obvinenie XXXXX a XXXXX pre trestný čin podvodu spolupáchateľstvom podľa § 9 ods. 2 k § 250 ods. 1, ods. 4 písm. b) cit. Tr. zákona Tr. zák. č. 140/1961 Zb. na skutkovom základe uvedenom vo výrokovej časti tohto uznesenia v bode 1.) a pre trestný čin poškodzovania veriteľa spolupáchateľstvom podľa § 256 ods. 1 písm. a), ods. 3  cit. Tr. zák. na skutkovom základe uvedenom vo výrokovej časti tohto uznesenia v bode 2.).  

 V priebehu prípravného konania boli vypočutí obv. XXXXX, obv. XXXXX, poškodené XXXXX, XXXXX, spl. zástupcovia spol. XXXXX XXXXX, spol. XXXXX a.s. XXXXX, spol. XXXXX s.r.o. XXXXX, XXXXX, a.s. XXXXX, spol. XXXXX, s.r.o. XXXXX, svedkovia XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, vypracovaný znalecký posudok znalcom v odbore stavebníctvo, odvetvie oceňovanie nehnuteľností a oceňovanie stavebných prác XXXXX, XXXXX následne bol realizovaný aj výsluch znalca, zabezpečené listinné dôkazy, a to zmluva o dielo č. XXXXX zo dňa 21.05.1999, kompletná dokumentácia týkajúca sa stavby rodinného domu v obci Rovinka, ktorého výstavba bola predmetom tejto zmluvy o dielo, daňová dokumentácia k XXXXX s.r.o.,  výpisy z účtov spol. XXXXX, s.r.o. za obdobie od mája 1999 do decembra 2000 a iné súvisiace podklady. 

 
XXXXX / č.l. 48-56 / vo výpovedi zo dňa 24.05.2004 uviedla, že práve poškodené zavádzali ju ako aj XXXXX v tom, že im neoznámili, že na stavbu predmetnej nehnuteľnosti nemajú dostatok finančných prostriedkov, že obstarávanie financií bude priebežné. XXXXX. XXXXX do uzatvorenej zmluvy o dielo presadila netradične termín dostavania stavby „najskôr do decembra 1999“, spol. XXXXX musela z vlastných zdrojov financovať časť stavby, pričom poškodené faktúry uhrádzali s oneskorením. K činnosti spol. XXXXX. uviedla, že táto spoločnosť fungovala od roku 1991, riadne si plnila záväzky voči štátu i obchodným partnerom, vykonané daňové kontroly nepreukázali žiadne pochybenia. S tvrdením, že predmetná stavba bola vykonaná vadne sa nestotožňuje, v stavebnom denníku neboli uvedené žiadne závady, ktoré by pri hrubej stavbe museli byť viditeľné, navyše okrem XXXXX na stavbu pravidelne dohliadal aj projektant stavby. Nie je pravdivé tvrdenie, že neboli vykonávané vyúčtovania, tie sa vykonávali pravidelne vždy, keď žiadali objednávateľky o zaplatenie ďalšej časti z vystavených faktúr, nakoľko objednávateľky na tom trvali. Celkom boli 4 vyúčtovania, naposledy pri dohode o prerušení výstavby v zime roku 1999. Na základe vyúčtovania bolo aj zistené, že na okná neostali peniaze. Tento stav objednávateľky akceptovali, čo potvrdili tým, že si okná objednali a nechali osadiť na vlastné náklady. Dodala, že ak by objednávateľky mali peniaze na stavbu pripravené, stavba mohla byť bez problémov dokončená v stanovenom termíne. 
	K prevodu obchodného podielu uviedla, že dôvodom boli zdravotné problémy jej manžela, rovnako tak pokiaľ ide o prevod obchodného podielu druhým spoločníkom XXXXX, ktorému ochorela manželka a vyžadovala intenzívnu starostlivosť. Za týchto okolností neboli schopní spoločnosť prevádzkovať, preto ju odpredali s tým, že si boli vedomí záväzku dostavby predmetnej nehnuteľnosti. Z uvedeného dôvodu predali obchodné podielu za symbolickú sumu. Pri prevode obchodného podielu pôsobil nový spoločník p. XXXXX normálnym dojmom, neskôr si aj prevzal v sídle spoločnosti účtovníctvo a iné písomnosti, pričom sa domnieva, že išlo o totožnú osobu.  
	Vo výpovedi zo dňa 10.10.2012 uviedla, že pre odstup času si na presné dátumy nepamätá, ale vzhľadom k tomu, že investorky nemali dostatok finančných prostriedkov bolo dohodnuté, že stavba bude pokračovať na jar roku 2000, pričom situácia sa opakovala a posunul sa termín na obdobie jar 2001. Niekedy v tom období spoločníkovej manželke diagnostikovali onkologické ochorenie, čo vyžadovalo jeho starostlivosť. Rovnako tak aj jej manžel mal vážne zdravotné problémy, v danej situácii došlo k prevodu obchodného podielu na nového majiteľa, ktorý záujem o spoločnosť odôvodnil tým, že vie zabezpečiť dlhodobé kontrakty na medzinárodnú prepravu, ktorú táto spoločnosť aj vykonávala v uvedenom období. V tom čase platná legislatíva vyžadovala na výkon medzinárodnej prepravy minimálne dvojročnú dobu vykonávať vnútroštátnu prepravu, pričom záujemca túto podmienku nespĺňal, tak prevzal ich spoločnosť, ktorá tieto podmienky spĺňala vrátane povolení na medzinárodnú prepravu. Zároveň sa táto osoba zaviazala uhradiť všetky splatné pohľadávky -  má vedomosť o neuhradenej faktúre za strešnú krytinu - ako aj dokončiť predmetnú stavbu. 
	Na otázky vyšetrovateľa uviedla : 
-	stavbu nechali vystavať v rozsahu ako bola financovaná investormi 
-	 k záverom znaleckého posudku o preinvestovanosti stavby v hodnote nižšej ako 722.000,- Sk sa nevie vyjadriť, predmetný znalecký posudok nepozná 
-	išlo o jedinú stavbu, ktorú v tom čase realizovali z kapacitných dôvodov
-	na túto stavbu boli pravdepodobne použité všetky im uhradené finančné prostriedky 
-	vlastných zamestnancov mali len ako šoférov, stavebné práce realizovali cez subdodávateľské firmy, ktoré nevie pre odstup času uviesť
-	k predchádzajúcim zákazkám, ktoré realizovali pre odstup času nevedela uviesť konkrétne skutočnosti 
-	k majetku spoločnosti v čase prevodu obchodného podielu uviedla, že v podstate tam boli len drobné stavebné stroje / vŕtačka a podobne  /  a asi jedno nákladné vozidlo, nemali vlastný strojový park, napr. lešenie si prenajímali
-	k osobe XXXXX uviedla, že ho pravdepodobne videla iba raz, pri podpise prevodu, bavila sa s ním o medzinárodnej preprave, k opisu jeho osoby nevie uviesť nič, osobu XXXXX nepozná
-	čo sa týka účtovnej dokumentácie, tá bola pokiaľ si spomína  odovzdaná novému spoločníkovi, ale okolnosti kedy, kde a kto ho odovzdával si nepamätá
-	v čase prevodu obchodného podielu mala spoločnosť záväzky za dodávku strešnej krytiny na predmetnú stavbu, išlo asi o časť neuhradenej sumy 
-	o podnikateľskej činnosti XXXXX nemá žiadne vedomosti, spol. IXXXXX. nemala žiadny majetok, takže k prevodu majetku do spol. XXXXX s.r.o. nemohlo dôjsť 

XXXXX / č.l. 57-59 / odmietol vypovedať. 

Poškodené XXXXX / č.l. 60-68 / a XXXXX / č.l. 69 – 72 / zhodne vypovedali nasledovne : 

V roku 1998 zakúpili v obci Rovinka pozemok, v tomto roku dali XXXXX vypracovať projektovú dokumentáciu domu a v máji 1999 im bolo vydané stavebné povolenie na stavbu rodinného domu s dvomi bytovými jednotkami. 
K zmluve o dielo č. XXXXX zo dňa 21.05.1999 uviedli, že túto uzatvorili po tom, čo si nechali vypracovať cenové ponuky od viacerých stavebných firiem, pričom projektant XXXXX im osobne predstavil osobu XXXXX a XXXXX, ktorí im dali ponuku, že ak zložia 50 % z ceny domu vopred, tak im postavia rodinný dom o jeden milión lacnejšie ako iné firmy. Z tohto dôvodu uzatvorili zmluvu so spoločnosťou IXXXXX. a v období od mája 1999 do augusta 1999 zložili na účet tejto spoločnosti sumu celkom vo výške 2 milióny Sk. Súčasťou uzatvorenej zmluvy bol aj dohodnutý rozpočet. K výstavbe rodinného domu uviedli, že na stavbe začal XXXXX pracovať v máji 1999, kedy vytýčil stavbu a začal s výkopom základov. Dňa 25.6.1999 bola hotová betónová platňa a na stavbu boli dovezené tehly. V júli 1999 prebiehala stavba prvého nadzemného podlažia, v auguste 1999 robil keramický strop, zalievanie a začal murovať druhé nadzemné podlažie. Mali dohodu, že si samé objednajú drevo na krov a tiež si objednajú Euro-okná vo firme v Nemšovej s tým, že XXXXX to uhradí z ich peňazí.  XXXXX žiadal pripraviť drevo aj okná a aj ich objednať tak, že drevo má byť pripravené na dovoz na stavbu do augusta 1999 a okná mali byť pripravené do 25.8.1999. V auguste 1999, keď XXXXX ešte len zastrešoval prvé nadzemné poschodie, začali zisťovať, prečo sa nejde pre drevo, keďže už je pripravené. Tiež boli vyrobené okná. V tom čase videli, že stavba nie je pripravená tak, aby sa mohol robiť krov a už vôbec nie montovať okná. V tom čase ich požiadal XXXXX, aby zohnali drevo aj pre neho, v čom mu vyhoveli a vtedy ich XXXXX uistil, že sa pôjde pre drevo do konca augusta 1999. Následne im však XXXXX bez akejkoľvek diskusie každej doručil faktúru na zaplatenie ďalších peňazí a to 643 tisíc Sk každá.  Keďže vedeli v akom stave sa nachádza stavba a nezodpovedala prestavanosti ani v sume 2 milióny tak kontaktovali XXXXX. XXXXX sa im vyhrážal, že ak tieto faktúry neuhradia ešte v auguste 1999, tak nezaplatí objednané Euro-okná. Zároveň im oznámil, že peniaze už nemá. Na ich naliehanie im bolo oznámené, že pre drevo sa pôjde 10.09.1999. Dohodli sa, že musia XXXXX skontrolovať, pretože všetko začalo na stavbe meškať a začali problémy s peniazmi. Podľa zmluvy a aj fakticky im XXXXX sľúbil, že RD postaví do konca roku 1999. Po príchode na Oravu zistili, že XXXXX má pri sebe cca 85 tis. Sk, čo bolo viac ako stálo ich drevo. Za ich drevo uhradili cca 38 tisíc Sk a vtedy zistili, že z týchto peňazí mal XXXXX platiť drevo aj pre XXXXX. Nakoniec sa dohodli, že XXXXX XXXXX poskytne pôžičku vo výške 15 tisíc Sk na nákup dreva. Na základe týchto skutočností u nich vznikli pochybnosti o serióznosti konania XXXXX a XXXXX. Z uvedeného dôvodu ich požiadali, aby vykonali finančné vyčíslenie prestavanosti stavby. Čo však písomne neurobili. Pošk. XXXXX uviedla, že v septembri 1999 zistila, že Ing. XXXXX bez jej súhlasu na základe doručenej faktúry zaplatila na účet XXXXX sumu 325 tisíc Sk, pričom túto sumu uhradila preto, lebo jej mal sľúbiť, že keď aspoň toľko zaplatí, tak on potom uhradí cenu okien. Boli tlačené zo strany firmy, ktorá vyrobila okná, aby si ich odviezli a zaplatili cenu. Tak sa dozvedeli, že XXXXX nezaplatil ani zálohu na tieto okná vo výške 150 tisíc Sk. Keďže XXXXX dostal ďalšie peniaze, žiadali ho, aby pokračoval v dokončení hrubej stavby a tak v 10/1999 pokračoval a vykonal na stavbe práce, t.j. položil krov a bola realizovaná strecha Bramac. Následne vznikli konflikty kvôli strešným oknám, kedy XXXXX nerešpektoval ich výber a osadil iné okná, ktoré nezodpovedali ich požiadavkám. V 10/1999 ostala stavba opustená, boli nútené požičať si sumu 400 tisíc Sk. 2.11.1999 sa začalo s montážou okien, pričom na stavbe bol prítomný len XXXXX. Pri tejto montáži sa zistilo, že nie je pripravený otvor pre osadenie najväčšieho okna. Montáž okien sa nerealizovala. Opätovne nadobudli dojem, že stavba nie je v poriadku a sú na nej vady. XXXXX prisľúbil, že všetko zariadi a pripraví na montáž okien. V dec. 1999 XXXXX zakúpil garážové dvere a dal ich namontovať.  Pri ich montáži bol prítomný aj XXXXX. Zároveň sa dozvedeli, že stavebný otvor na montáž okien nebol pripravený, pričom XXXXX dal zrezať z už vyrobených okien a takto poškodené okná nechal osadiť na oboch stranách domu. Okná neboli riadne zamurované a stavba od 10/1999 nebola strážená. Od 10/1999 XXXXX s nimi odmietol komunikovať a fakticky sa stretli všetci spolu niekedy v novembri 1999 v kancelácii XXXXX, kde bola prítomná XXXXX, XXXXX, XXXXX a oni dve. Vtedy im XXXXX doručil aj písomné poznámky o tom, čo bolo preinvestované na stavbe, išlo o sumu cca 1,5 milióna Sk bez ceny okien. Aj im vychádzala zhruba takáto suma a to aj podľa rozpočtu, pretože XXXXX nevykonal všetky dohodnuté práce. Na tomto stretnutí došlo ku konfliktu,  XXXXX odmietol sprístupniť akékoľvek podklady k stavbe s tvrdením, že žiadne peniaze nemá a že s nimi skončil. Z uvedeného dôvodu si dali vypracovať znalecký posudok na zistenie ceny vykonaných stavebných prác, pričom podľa znalca staviteľ prefinancoval sumu 1 569 203,- Sk rozpočtových nákladov, pričom poskytli zálohu 2 325 000,- Sk. Tento ZP poskytli obvineným a začali vyjednávať, aby sa v stavbe pokračovalo. XXXXX prisľúbil XXXXX že bude v stavbe pokračovať a niekedy v marci 2000 dal na stavbu doviesť nejaké náradie. Dňa 22.3.2000 bola Ing. XXXXX telefonicky informovaná, že jej boli zo stavby odcudzené okná. Vtedy zistili, že stavba nie je poistená a to od začiatku. Napriek tomu, že to bolo povinnosťou stavebníka. Po tejto krádeži XXXXX zo stavby odviezol náradie a viac sa neukázal. Ing. XXXXX sa snažila dohodnúť, aby sa na stavbe pokračovalo a niekedy v máji 2000, keď XXXXX vedel, že odchádza na dlhší čas mimo územia SR jej tesne pred odchodom odfaxoval ponuku, že jej časť stavby dokončí cca za 1 mil. Sk. S týmto nesúhlasili, po návrate XXXXX si dali vypracovať ďalší znalecký posudok a to na vady diela, ktoré boli spôsobené XXXXX. Zo znaleckého posudku zistili, že stavebník od začiatku staval dom v rozpore s projektovou dokumentáciou a s takými vadami, že nemohol mať dobrý úmysel stavať dom riadne. Jednoznačne mal v úmysle len vytiahnuť od nich čo najviac peňazí, dom nedostavať a istým spôsobom stavbu nedokončiť. Vyjadrujú sa konkrétne k nedostatkom na stavbe. Celková hodnota vád bola vyčíslená ďalším ZP v celkovej sume 257 298,- Sk. Toto predstavuje sumu celkovej škody vrátane odcudzených okien, teda podľa znalca za čo by sa mohli tieto vady opraviť tak, aby sa mohlo v stavbe pokračovať.
Niekoľkokrát vyzývali obvinených na podanie stanoviska ku všetkým znaleckým posudkom a určili lehotu na vrátenie nepreinvestovaných peňazí. Zo strany obvinených nebola žiadna odozva a z uvedeného dôvodu dňa 16.10.2000 odstúpili od uvedenej zmluvy o dielo. Toto odstúpenie si úmyselne obvinení neprevzali a bolo doručené spol. XXXXX  uložením na pošte. Z dôvodu, že im neboli vrátené nepreinvestované peniaze vypracovali návrh na súd na zaplatenie sumy 755 797,- Sk s príslušným úrokom a na náhradu škody v sume 257 298,- Sk s príslušným úrokom pričom, pred podaním návrhu na súd si z obchodného registra zabezpečili výpis spoločnosti a osobne navštívili XXXXX ktorá im uviedla, že ona už s tým nemá nič spoločné, pretože zo spoločnosti vystúpila. Zistili, že už niekedy v marci 2000, kedy XXXXX s nimi jednal o pokračovaní v stavebných prácach pre XXXXX, obidvaja obvinení si zabezpečili osobu XXXXX zo XXXXX a s ním uzavreli zmluvu o prevode svojich obchodný podielov tejto spoločnosti za sumu 1,- Sk. Tieto zmluvy spolu s návrhom predložili regist. súdu v mesiaci jún 2000 a v mesiaci sept. 2000 tento návrh zobrali späť a konanie bolo zastavené. V obchodnom registri sa nachádza zápis, že dňa 24.10.2000 sa údajne konalo valné zhromaždenie spoločnosti, boli odvolaní konatelia XXXXX a XXXXX, došlo k zmene sídla spoločnosti a bol vymenovaný nový konateľ XXXXX. Zároveň obvinení previedli svoje obchodné podiely na osobu XXXXX za sumu 1,- Sk s tým, že XXXXX preberie na seba všetky záväzky a pohľadávky spoločnosti. Okrem toho uviedli, že po zistení, že došlo k prevodu obchodných podielov na XXXXX, ktorý bol zároveň novým konateľom spoločnosti, doručovali tejto osobe opätovne všetky písomnosti. Následne v marci 2001 ich kontaktoval p. XXXXX s tým, že koná za XXXXX a má záujem riešiť ich problém s domom, súvisiacu pohľadávku a že ako právnik bude za XXXXX, XXXXX vystupovať Dr. XXXXX. Dohodli sa na stretnutí koncom apríla začiatkom mája, avšak viac sa im už neozval. Boli informované, že p. XXXXX mal autonehodu, pri ktorej zomrel. K osobe XXXXX uviedli, že podľa ich zistení sa jedná o osobu mentálne na nižšej úrovni a že v júni 2000 XXXXX podala na OS XXXXX XXXXX návrh na pozbavenie jeho spôsobilosti na právne úkony. Osoba XXXXX bol sused XXXXX, ktorý mal XXXXX povedať, že si chce zabezpečiť firmu s XXXXX, ale nakoľko obaja majú záznam v registri trestov požiadali ho o službu tak, že XXXXX podpíše nejaké papiere u notára a ostatné veci zariadia XXXXX a XXXXX. Toto im uviedla p. XXXXX. Ďalej uviedli, že XXXXX podľa ich zistení, videl obvinených  prvý krát u notárky, kam ho odviezol XXXXX, pričom vtedy XXXXX počul ako sa XXXXX pýta XXXXX, či má peniaze. Dohodnuté malo byť, že ak príde nejaká pošta na adresu XXXXX tak ju preberie XXXXX  Po smrti XXXXX fakticky chodila pošta na adresu XXXXX, až z tejto pošty zistili či XXXXX podpísal. Má vedomosť, že XXXXX všetko hlásila na polícii a Daňovom úrade. K spol. XXXXX a jeho teta XXXXX uviedli, že o tejto spoločnosti nič nevedia. Poškodené ďalej uvádzajú skutočnosti týkajúce sa podnikateľskej činnosti obv. XXXXX tak, že dňa 06.11.2000 si na svoje meno otvoril živnosť s tým istým predmetom podnikania ako mala spol. XXXXX. Vzhľadom na tieto zistenia podali trestné oznámenie. 
	V ďalšej časti výpovede uvádzajú skutočnosti, z ktorých odvodzujú podvodný úmysel obvinených a to tak, že Obvinení podľa uzatvorenej zmluvy o dielo vopred prevzali finančné prostriedky vo výške 50% dohodnutej ceny diela, nevedia, či takto prevzaté peniaze zaúčtovali do účtovníctva spol. XXXXX a odviedli DPH. Obvinení však zjavne od začiatku nemali v úmysle dodržať riadne projektovú dokumentáciu a RD stavať v súlade s ňou. Od začiatku šetrili peniaze, tým na stavbe vznikali vady. Pri nedodržaní podmienok zmluvy o dielo v tom, že postavia hrubú stavbu, sa snažili už v 8/1999 od nich vylákať ďalšie peniaze, hoci dom bol rozostavaný len do polovice hrubej stavby. Z ich finančných prostriedkov mali hradiť časť XXXXX, čo bolo v rozpore so zmluvou o dielo. Stavbu riadne nezabezpečili, nepoistili. Aj keď mali dostatok peňazí neuhradili faktúru za okná, už v čase spoločných jednaní mali v úmysle previesť spoločnosť na inú osobu /najskôr p. XXXXX zo XXXXX následne na XXXXX /. Obvinení nemali žiadny dôvod na prevod ich firmy na nesvojprávnu osobu, pokiaľ sa nechceli zbaviť svojich záväzkov. Okrem toho novému spoločníkovi a konateľovi neodovzdali účtovnú dokumentáciu, právne naopak takýmto konaním, sa úmyselne zbavili svojej spoločnosti bez toho, aby im niečo oznámili ako ich  veriteľom resp. zmluvným partnerom. Majú za to, že pri vedomosti o znaleckých posudkoch, ktoré si poškodené dali vypracovať úmyselne v stavbe nepokračovali a previedli spoločnosť na inú osobu. K vadám stavby prispel aj XXXXX, ktorý nevykonával riadne činnosť stavebného dozoru, stavbu nekontroloval, a zakrýval konanie XXXXX 
	K úhradám faktúr uviedli, že všetky faktúry uhradili v plnej výške a včas tak, ako bolo dohodnuté vzhľadom na spôsob financovania diela. K termínu dokončenia stavby uviedli, že nikdy nemenili dohodnutý termín ukončenia stavby. O poistení stavby - koho povinnosťou je stavbu poistiť uviedli, že stavba až do jej odovzdania je vlastníkom zhotoviteľa, ktorý ju má poistiť. 

	XXXXX XXXXX / č.l. 73 / uviedol, že XXXXX, u ktorého býval a vypomáhal mu s drobnými prácami mu povedal, že chce začať podnikať, ale že na seba nemôže a teda či, že by chcel napísal podnikanie na jeho osobu s tým, že nemusí mať žiadne obavy. Následne išiel s XXXXX niečo podpísať k notárovi Bratislave. Nevie čo podpísal, ale bolo mu povedané, že nemusí sa báť. Všetku poštu do smrti preberal XXXXX, až z upomienok sa dozvedel čo asi podpísal. K tomu ako XXXXX mohol preberať poštu na jeho meno uviedol, že nemohol nájsť svoj starý občiansky preukaz a našiel sa až po smrti XXXXX. O tom, či XXXXX mal vedomosť čo podpisuje u notára sa nevie vyjadriť. 

	XXXXX / č.l. 74-75 / vypovedala zhodne ako svedok XXXXX s tým, že asi v januári v roku keď XXXXX havaroval, prišiel za ňou XXXXX a chcel od nej OP XXXXX z dôvodu, že ho chce zaregistrovať ako svojho zamestnanca. Odvtedy ho mal XXXXX u seba, pričom pri dopravnej nehode, ktorú mal XXXXX tento OP bol u XXXXX nájdený. Po všetkých uvedených zisteniach v tejto veci podala trestné oznámenie na obvinených, XXXXX XXXXX a XXXXX, že zneužili a podviedli jej synovca XXXXX. 

	XXXXX / č.l. 76-77/ vypovedal tak, že s obv. XXXXX sa zoznámil v čase, keď robil autodopravcu. XXXXX mu spomenul, že chce predať firmu a či niekoho nepozná, lebo predaj cez inzerát je nevýhodný. V tom čase vedel, že jeho známy XXXXX má záujem o spoločnosť s ručením obmedzeným s podnikaním v autodoprave a stavebníctve, preto mu povedal o firme XXXXX. XXXXX mu dal výpis z obchodného registra, ktorý ukázal XXXXX, XXXXX sa vyjadril, že má záujem o túto firmu a aby išiel za majiteľmi. Nevie či sa XXXXX stretol s majiteľmi tejto formy, alebo  si telefonovali. Od XXXXX dostal informáciu, že spoločnosť má záväzok okolo 240.000,- Sk, pričom o tom informoval XXXXX. XXXXX mal záujem, povedal, že firmu dá na XXXXX, prečo nie na seba mu nepovedal. XXXXX nemal na seba napísaný ani rodinný dom, tušil, že má nejaké podlžnosti. XXXXX mu povedal, že má doviezť XXXXX k notárovi do Bratislavy, tam na nich už čakali obvinení, ktorí išli hore k notárke spolu so XXXXX. XXXXX mal pri sebe OP, ktorý mu dal pred odchodom XXXXX. Asi po 10 minútach vyšiel XXXXX von, odviezol ho do XXXXX pri XXXXX kde ich čakal XXXXX. Pri odchode od notárky XXXXX povedal, že zabezpečí prepis spoločnosti a že potom si má prísť XXXXX pre papiere. Pokiaľ má vedomosť XXXXX žiadne papiere nedal. Niekedy v roku 2001 mu XXXXX spomenul, že začali chodiť nejaké faktúry od rôznych spoločností. Išlo o vysoké sumy. Povedal XXXXX, aby kontaktoval XXXXX ale XXXXX na adrese jeho pobytu nenašli. Potom mal XXXXX autonehodu, pri ktorej sa zabil. Pošta začala chodiť na XXXXX adresu, vtedy sa XXXXX niekam vyparil a keď sa vrátil, chceli to riešiť s právnikom, ale XXXXX mu povedal, že všetko vybavuje jeho teta. On v celej veci vystupoval len ako sprostredkovateľ medzi XXXXX a XXXXX, nemal záujem o podnikanie.

	V procesnom postavení svedka poškodeného boli ku skutku v bode 2 vypočutí splnomocnení zástupcovia spoločnosti XXXXX, XXXXX a.s., XXXXX., XXXXX, XXXXX ktorí vypovedali k pohľadávkam, ktoré evidovali voči spoločnosti XXXXX 

	XXXXX /č.l. 150-152/ uviedol, že v roku 1999 spolupracoval s XXXXX, ktorá si chcela postaviť spolu s XXXXX rodinný dom v obci Rovinka. Ako oprávnenú osobu ho požiadali o vypracovanie projektovej dokumentácie pre územné rozhodnutie a stavebné povolenie. Po vydaní stavebného povolenia riešili dodávateľské zabezpečenie. Zohnali si nejakú firmu, asi z Rovinky. On vedel o spol. XXXXX cez známeho, že robia rýchlo, lacno a dobre. Preto navštívil XXXXX ako jej konateľa a spýtal sa na cenu projektu. Dal mu ponuku asi o 1 mil. Sk lacnejšiu, ako dostali záujemkyne od inej spoločnosti. Stavebníčky o tejto ponuke informoval, ale samotnú zmluvu o vykonaní diela a všetky podrobnosti si dohodli stavebníčky s uvedenou spoločnosťou. Čo sa týka stavebného dozoru na stavbe vykonával ho Ing. XXXXX, ale podľa ich vzájomnej ústnej dohody dozor fakticky vykonával on. Realizácia stavby začala v máji 1999, v auguste boli dodané okná, pričom sa zistilo, že nebudú pasovať na otvory z dôvodu, že bola zdvihnutá podlaha na terase a dodané okná boli veľké. Preto nemohlo dôjsť k namontovaniu okien, až do odstránenia nedostatku. Medzi tým začali medzi staviteľom a stavebníčkami prvé problémy, nakoľko staviteľ od nich požadoval ďalšie platby na pokračovanie v stavbe. Stavebníčky sa bránili s tým, že do toho času ešte nemohol preinvestovať už odovzdané peniaze. Preto si stavebníčky už v tom čase dali vyhotoviť znalecký posudok na hodnotenie vykonaných prác. On sám vtedy vyčíslil hodnotenie vykonaných prác v súlade so znaleckým posudkom.  XXXXX požadoval ďalšie peniaze na kúrenie a podobné záležitosti, ale stavebníčky odmietli poskytnúť ďalšie peniaze. Do toho okamihu sa na stavbe vyskytli iba drobné nedostatky oproti dokumentácii a vždy po upozornení ich zhotoviteľ v krátkom čase odstránil. Aj napriek vzniknutým nezhodám po odstránení problému s rozmermi na objednané okná boli tieto nakoniec osadené. Následne z dôvodu viacerých nezhôd a sporov medzi stavebníčkami a zhotoviteľom bola práca na stavbe prerušená a práce sa viac na stavbe nevykonávali. Stavebníčky ho informovali, že sa budú súdiť so zhotoviteľom, nakoľko nesplnil záväzok zo zmluvy o dielo. Do stavebného denníka zapísal, že v stavbe sa nepokračuje a táto bude pokračovať až po vzájomnej dohode medzi investorom a dodávateľom. Tento denník zostal u konateľa XXXXX.

	V procesnom postavení svedka boli vypočutí XXXXX, XXXXX, XXXXX, ktorí boli zamestnancami v spol. XXXXX aj v období rokov 1999-2000, ktorí zhodne uviedli, že v tejto spoločnosti pracovali ako vodiči, nakoľko spoločnosť vykonávala prepravnú činnosť. Čo sa týka inej činnosti tejto spoločnosti, nemajú o tom vedomosť, stalo sa, že vozili stavebný tovar na nejaké stavby, ale bližšie nevedia uviesť o čo sa jednalo. Asi išlo o stavbu domu. K dôvodom ukončenia pracovnej činnosti uviedli, že boli informovaní o tom, že spoločnosť ukončuje svoju činnosť, resp. dostali lepšiu pracovnú ponuku. O prevode obchodného podielu na osobu XXXXX nevedia. K stavebnej činnosti tejto spoločnosti XXXXX uviedol, že na tieto stavby, ktoré spol. realizovala im chodili robiť nejakí robotníci z Oravy alebo Liptova. O aké stavby išlo nevedia presne uviesť, ale pokiaľ majú vedomosť išlo o výstavbu domov alebo prerábky. 

	XXXXX /č.l. 163-164/ uviedla že, o spoločnosti XXXXX nemá vedomosť, nevie, že by ju jej manžel kupoval a nechal napísať na XXXXX. Žiadne dokumenty týkajúce sa tejto spoločnosti nenašla.

	Z obsahu znaleckého posudku znalca XXXXX, znalec v odbore stavebníctvo, odvetvie oceňovanie nehnuteľností a stavebných prác, číslo XXXXX zo dňa 09.07.2003 vyplýva, že pokiaľ ide o zistenie ceny vykonaných stavebných prác na výstavbe RD v obci Rovinka ku dňu prerušeniu prác 10/1999 a posúdeniu kvality realizovaných stavebných prác a rozsahu vplyvu na ukončenie rodinného domu vykonaných do 10/1999 nasledovné:
-	k dátumu spracovania posudku znalec konštatuje, že stavebný objekt bol odpredaný, zmenil vlastníka, bol stavebne dokončený a je skolaudovaný, vrátane stavebných úprav realizovaný novými vlastníkmi a na základe toho nie je možné preskúmať a vyhodnotiť skutkový stav ku dňu vypracovania posudku so stavom k dátumu 10/1999 priamym zameraním skutkového stavu objektu a na základe toho vypracovať položkový rozpočet. Doklady preukazujúce stav dokončenia posudzovaného stavebného objektu – stavebný denník, fotodokumentácia, zápisy stavebného dozoru, resp. preberacie protokoly jednotlivých etáp výstavby neboli znalcovi predložené. Doklady o celkových nákladoch na výstavbu posudzovaného stavebného diela boli znalcovi predložené v podobe položkového rozpočtu na posudzovanú stavbu. Okrem toho objednávateľom posudku bol znalcovi poskytnutý znalecký posudok číslo 1/2000 súdneho znalca XXXXX zo dňa 25.01.2000, ktorého predmetom je zistenie ceny vykonaných stavebných prác na výstavbe RD v Rovinke v rátane výpisu vykonaných stavebných prác, ich merných jednotiek a množstiev a výpočtu ceny vykonaných prác. Zo záverov tohto znaleckého posudku vyplýva, že pokiaľ ide o ocenenie zrealizovaných stavebných prác na posudzovanom stavebnom objekte, na základe dostupných podkladov, znalec ustálil na sumu 1 726 378,50 Sk.
-	pokiaľ ide o posúdenie kvality realizovaných stavebných prác a rozsah vplyvu na ukončenie rodinného domu vykonaných do 10/1999 znalec v znaleckom posudku konštatuje, že obdobne stavebný objekt bol odpredaný, zmenil vlastníka, bol stavebne dokončený a je skolaudovaný, vrátane stavebných úprav realizovaný novými vlastníkmi a na základe toho nie je možné preskúmať a vyhodnotiť skutkový stav ku dňu vypracovania posudku so stavom kvality stavebných prác k dátumu 10/1999 priamym zameraním skutkového stavu stavebného objektu a na vypracovať posúdenie kvality. Doklady preukazujúce stav kvality stavebných prác zrealizovaných na posudzovanom stavebnom objekte stavebný denník, fotodokumentácia, zápisy stavebného dozoru, resp. preberacie protokoly jednotlivých etáp výstavby, súpisy vád a nedorobkov neboli znalcovi predložené. Objednávateľom posudku bol znalcovi poskytnutý znalecký posudok číslo 65/2000 súdneho znalca prof. XXXXX zo dňa 09.08.2000, ktorého predmetom je zistenie vád realizovaného diela rodinného dvojdomu – úroveň kvality, resp. nekvality a vád zrealizovaných stavebných prác na predmetnom stavebnom objekte. Následne znalec v bode 2 znaleckého posudku na základe porovnania výpisu vady realizovaného diela v znaleckom posudku č. 65/2000 s projektovou dokumentáciou schválenou v stavebnom konaní konštatuje na strane 11-12 svoje zistenia s tým, že na základe vyššie uvedených nutných opráv, dokončenia stavebných práca a úprav kubatúr a na základe definovania zrealizovaných častí diela vypracoval položkový rozpočet z realizovaných stavebných prác na stavebnom objekte tak ako je uvedené v prílohe číslo 13 citovaného znaleckého posudku. 

K uvedenému znaleckému posudku bol vypočutý znalec, ktorý uviedol že, v závere posudku je uvedené, že na predmetnej stavbe boli zrealizované práce v hodnote 1 726 378,50 Sk s DPH, pričom hodnota zrealizovaných stavebných prác bola určená formou položkového rozpočtu stavebných prác v oceňovacom programe OSKAR firmy ODIS na základe fyzickej ohliadky skutkového stavu predloženej projektovej dokumentácie a písomnej dokumentácie predloženej v spise. Na otázku vyšetrovateľa či pri určovaní hodnoty zrealizovaných prác vychádzal aj zo skutočných účtovných záznamov spol. XXXXX teda stanovil sumu aj s ohľadom na skutočné náklady na obstaranie materiálu, úhradu subdodávateľských prác a podobne, uviedol, že jedným s posudzovaných dokladov boli aj náklady  subdodávateľov pre jednotlivé stavebné činností a remeslá s tým, že zhotoviteľ stavby podľa predmetnej zmluvy o dielo mal cenu diela stanovenú ako cenu dohodou s objednávateľom na základe ním vypracovaného rozpočtu, pričom v rozpočte použil tzv. firemné jednotkové ceny. Položkový rozpočet v prílohe číslo 12 posudku znalca je vypracovaný v rozpočtovom programe OSKAR firmy ODIS, kde jednotkové ceny sú určené ako priemerné ceny stavebných prác pre celé územie Slovenskej republiky v danom časovom období, určované a aktualizované na základe štatistických zisťovaní Štatistického úradu SR. To znamená, že v prípade, ak sa firemné jednotkové ceny odlišujú od cenníkových, potom je možný rozdiel medzi skutočnými nákladmi zhotoviteľa a položkovým rozpočtom v prílohe č. 12 ZP č. XXXXX

Okrem uvedeného boli zabezpečené aj listinné dôkazy,. z ktorých poukazujem na znalecké posudky, ktoré boli vypracované na základe žiadosti poškodených, a to znalecký posudok č. XXXXX zo dňa 25.01.2000  / č.l.  261-280 /, znalecký posudok č. XXXXX z augusta 2000 / č.l. 283 -310 /, zmluva o dielo č. XXXXX a so zmluvou o dielo súvisiace podklady – stavebné povolenie zo dňa 03.05.1999, rozpočet na predmetnú stavbu zo dňa 30.03.1999, faktúry č. XXXXX, č. XXXXX  zo dňa 21.05.1999 a potvrdenia o úhradách,  faktúra č. XXXXX zo dňa 19.09.1999 a potvrdenie o čiastočnej úhrade, faktúra č. XXXXX zo dňa 19.08.1999, podklady k úhradám za dodanie a montáž okien na predmetnú stavbu a potvrdenie o úhradách poškodenými, odovzdávajúci protokol o dodaní garážových brán na predmetnú stavbu  / na č.l. 313 až 360 /, komunikácia objednávateľ a zhotoviteľ zo zmluvy o dielo – písomná korešpondencia / č.l. 361 – 372 /, návrhy podané príp. pripravené  na príslušné súdy v civilných konaniach č.l. 373-380 / a špecifikácia dlhu / č.l. 381-382 / , podklady k prevodu obchodného podielu na osobu XXXXX / č.l. 383 – 395 /, ekárske správy k zdravotnému stavu XXXXX / č.l. 396-397 / a rozsudok OS XXXXX XXXXX sp. zn. XXXXX z 27.06.2002 o pozbavení spôsobilosti na právne úkony XXXXX  právoplatný dňom 09.08.2002 / č.l. 400- 403 /, dokumentácia z daňového úradu XXXXX a to daňové priznanie k dani z príjmov právnických osôb za r. 1999 s prílohami / č.l. 411 – 423 / s tým, že za rok 2000 nebolo podané daňové priznanie k dani z príjmov právnických osôb, dokumentácia a výpis z účtu spol. XXXXX. za obdobie máj 1999 do 31.12.2000 vedený v XXXXX / č.l.424-640 /, daňové priznania k dani z príjmov fyzických osôb – obvinených XXXXX XXXXX za rok 2000 / č.l. 642-646 /, XXXXX za obdobie rok 1995,1996,2000,2001,2002,2003 a 2004 č.l. 647-691/, dokumentácia k spol. XXXXX - daňové priznania k dani z príjmov právnickej osoby za zdaňovacie obdobie rok 2001 až 2003  , výkazov ziskov a strát a oznámené čísla účtov tejto spoločnosti / č.l. 692-716 /, výpisy z účtov spol. XXXXX s.r.o. za obdobie 10/2001 do 12/2002 vedené v XXXXX XXXXX / č.l. 718-725 /, lustrácie k motorovým vozidlám držiteľa spol. XXXXX / č.l. 727-740 /, podklady k zisteným záväzky spol. XXXXX / č.l. 741-760 /, úmrtný list XXXXX / č.l. 762 /, zoznam zamestnancov spol. XXXXX vedený Sociálnou poisťovňou / č.l. 763-764 /.   

Podľa § 3 ods. 1 Trestného zákona č. 140/1961 Zb. v znení účinnom v čase spáchania skutku / ďalej len cit. Trestný zákon /trestným činom je čin pre spoločnosť nebezpečný, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone. 
 
Pod pojmom znaky uvedené v tomto zákone sa rozumejú zákonné znaky skutkovej podstaty, ktorými sú štyri skupiny znakov určujúce subjekt (páchateľ), subjektívnu stránku (zavinenie, niekedy aj pohnútka), objekt (chránený záujem) a objektívnu stránku (konanie vrátane opomenutia, príčinná súvislosť a následok). 

         Z citácie vyššie uvedených zákonných ustanovení Trestného zákona je zrejmé, že na to, aby bolo možné určité konanie kvalifikovať ako trestný čin, je nevyhnutné, aby vykazovalo všetky obligatórne znaky naplnenia jeho skutkovej podstaty.

Trestného činu podvodu podľa § 250 ods. 1, ods. 4 písm. b) cit. Tr. zákona sa dopustí ten, kto sa dopustí ten, kto na škodu cudzieho majetku seba alebo iného obohatí tým, že uvedie niekoho do omylu alebo využije niečí omyl a spôsobí tak na cudzom majetku značnú škodu. 

Z hľadiska objektívnej stránky je pre trestný čin podvodu charakteristické najmä to, že k spôsobeniu majetkovej škody dochádza v dôsledku omylu osoby uskutočňujúcej určitú majetkovú dispozíciu v omyle, pričom do omylu musí byť táto osoba úmyselne uvedená alebo v ňom zámerne ponechaná páchateľom. V prípade, ak v určitom skutkovom deji absentuje uskutočnenie majetkovej dispozície osobou konajúcou v omyle, nie je možné konštatovať naplnenie znakov skutkovej podstaty tohto trestného činu. 

Z hľadiska subjektívnej stránky ide o úmyselný trestný čin, pri ktorom je potrebné preukázať páchateľovi zavinenie v zmysle ustanovenia § 4 písm. a) alebo b) citovaného Trestného zákona.

	 Predmetná skutková podstata teda vyžaduje, aby bolo úmyselným zavinením páchateľa pokryté nielen to, že „iného uvádza do omylu alebo využíva iného omyl“, ale úmyselným zavinením páchateľa musí byť pokryté aj to, že takýmto konaním chce „spôsobiť na cudzom majetku škodu“ a zároveň chce „seba alebo iného obohatiť“. Úmyselné zavinenie páchateľa sa musí vzťahovať k všetkým týmto znakom skutkovej podstaty trestného činu podvodu a prípadne, že sa úmysel vzťahuje len k niektorým z nich (napríklad uvádzanie iného do omylu), kým k iným je dané zavinenie len z nedbanlivosti (napríklad prípadné spôsobenie škody a prípadné obohatenie páchateľa alebo niekoho iného), nemôže ísť o spáchanie trestného činu podvodu.

Z hľadiska subjektívnej stránky ide o úmyselný trestný čin, pri ktorom je potrebné preukázať páchateľovi zavinenie v zmysle ustanovenia § 4 písm. a) alebo b) citovaného Trestného zákona.

Trestného činu  poškodzovania veriteľa podľa § 256 ods. 1 písm. a), ods. 3 cit. Trestného zákona sa dopustí ten, kto čo aj len čiastočne zmarí uspokojenie svojho veriteľa tým, že zničí, poškodí, urobí neupotrebiteľnou, zatají, predá, vymení alebo inak odstráni čo aj len časť svojho majetku a týmto činom spôsobí značnú škodu alebo ním získa pre seba alebo iného značný prospech. 

Dlžník zmarí uspokojenie svojho veriteľa tým, že disponuje svojím majetkom niektorým zo spôsobov uvedených v ust. § 256 ods. 1 písm. a) cit. Tr. zákona a spôsobí taký stav, že veriteľ ani len čiastočne nemôže  dosiahnuť uspokojenie svojej pohľadávky. Čiastočne je uspokojenie zmarené aj vtedy, ak dlžník takýmto konaním obmedzí túto možnosť a veriteľ v dôsledku toho nedosiahne úplné uspokojenie svojej pohľadávky, ktoré by inak dosiahol. Uspokojením veriteľa sa rozumie poskytnutie takého plnenia v prospech veriteľa, ktoré je obsahom záväzkového právneho vzťahu medzi ním a dlžníkom v závislosti od dôvodov vzniku tohto vzťahu ( napr. zaplatenie kúpnej ceny, vrátenie požičaných peňazí, poskytnutie náhrady škody a podobne ). 
 Zaplatenie skutočnej pohľadávky, nízke ocenenie majetku alebo predaj majetku, ktorým je však  získaná zodpovedajúca protihodnota nezakladá trestnú zodpovednosť dlžníka podľa § 256 cit. Tr. zákona, aj keď by týmto konaním čo aj len čiastočne zmaril uspokojenie veriteľa. Na vyvodenie trestnej zodpovednosti tiež nepostačuje, že je dlžníkom oddialené príp. sťažené uspokojenie veriteľa, pokiaľ veriteľ má možnosť uspokojiť svoju pohľadávku z iného majetku dlžníka. 
Konanie uvedené vo vyššie citovanom ustanovení Tr. zákona pod písm. a/ predstavuje zmenšenie aktív majetku dlžníka, z ktorého by sa mohol veriteľ uspokojiť. Ide o zníženie skutočnej hodnoty majetku, teda o reálne zmenšenie jeho rozsahu o tie majetkové hodnoty, ktorými by bolo možné dosiahnuť uspokojenie pohľadávky veriteľa a to ich prípadným prevodom, predajom a pod.. Spôsoby, ktorými sa páchateľ zbavuje majetku, samy o sebe nemusia byť trestnými činmi, trestným činom podľa § 256 cit. Tr. zákona sa stávajú až vzhľadom k následkom, ktoré majú pre uspokojenie veriteľa.  

Z hľadiska subjektívnej stránky ide o úmyselný trestný čin, pri ktorom je potrebné preukázať páchateľovi zavinenie v zmysle ustanovenia § 4 písm. a) alebo b)  cit. Trestného zákona. To znamená, že dlžník sa dopustí takéhoto konania v úmysle vyhnúť sa plnému uspokojeniu veriteľa, prípadne realizuje skutočné alebo fiktívne  majetkové dispozície, pričom z okolností si musí byť vedomý toho, že jeho konanie môže mať tento následok a pre prípad že ho spôsobí, je s tým uzrozumený.

S poukazom na vyššie citované ustanovenie Trestné zákona konštatujem, že vykonaným dokazovaním neboli zistené skutočnosti odôvodňujúce záver, že konaním obvinených opísaným v bode 1.) a prípadne aj v spojení s konaním opísaným v bode 2.) výrokovej časti tohto uznesenia, boli naplnené znaky trestného činu podvodu podľa § 250 cit. Tr. zákona alebo aj poškodzovania veriteľa podľa § 256 cit. Tr. zákona po objektívnej a subjektívnej stránke. 
Pokiaľ ide o posudzovanie ich konania ako trestného činu podvodu podľa § 250 cit. Tr. zákona uvádzam, že žiadnym z produkovaných dôkazov nebolo preukázané, že obvinení ako konatelia spol. XXXXX uviedli poškodených do omylu v tom smere, že už v čase podpisu zmluvy o dielo č. XXXXX zo dňa 21.05.1999 /ďalej len „zmluva o dielo“ / mali v úmysle dielo vyhotoviť s vadami resp. vedeli, že dielo vyhotovia zámerne s vadami príp. nevyhotovia v  dohodnutej kvalite a čase, pričom sa súčasne na škodu cudzieho majetku tým obohatili a spôsobili tak značnú škodu. Z vykonaných dôkazov vyplýva, že zhotoviteľ diela v zastúpení obvinenými ako konateľmi začal riadne a včas s výstavbou diela, dokonca v čase pred zaplatením I. platby dohodnutej v zmysle čl. II zmluvy o dielo, pokračoval vo výstavbe diela na základe objednávateľkami zabezpečenej projektovej dokumentácie, ktorej autor s vedomím a súhlasom poškodených na tejto stavbe vykonával stavebný dozor. Skutočnosť, že počas výstavby diela došlo medzi objednávateľom a zhotoviteľom k sporom o výške skutočne preinvestovaných finančných prostriedkov uhradených poškodenými a následne tento spor vyústil do ďalších nezhôd ohľadom rozsahu a kvality vykonaných prác, nenasvedčuje žiadnym spôsobom tomu, že obvinení ako osoby vystupujúce za zhotoviteľa takýto stav  zámerne  spôsobili a s takýmto vedomím príp. priamo úmyslom uzatvárali predmetnú zmluvu o dielo. Takýto záver nepodporujú preukázané skutočnosti tak ako sú vyššie uvedené. Absurdným je tvrdenie, že zhotoviteľ resp. osoby za neho konajúce  úmyselne vadne realizovali výstavbu diela s tým, že v podstate zámerne začali s výstavbou diela s vadami  len v úmysle vylákať finančné prostriedky od poškodených, pričom v tom v danej veci spočíva resp. má spočívať podstata podvodného konania obvinených. Zo zabezpečených dôkazov, vrátane výpovedi poškodených a svedkov / XXXXX / citované závery nevyplývajú. Fakt, že v priebehu realizácie diela došlo k sporom ohľadom kvality a rozsahu vykonaných prác a s tým súvisiacim stavom preinvestovanosti finančných prostriedkov, nemá a ani nemôže mať s prihliadnutím na všetky okolnosti prípadu za následok záver, že konaním obvinených boli naplnené znaky skutkovej podstaty tohto trestného činu po objektívnej a subjektívnej stránke. Neodbornosť postupu pri realizácii diela zhotoviteľom resp. osobami, ktoré dielo realizovali, nezakladá trestnú zodpovednosť. Okrem toho zhotoviteľ zodpovedá za vady diela v zmysle uzatvorenej zmluvy o dielo príp. príslušných ustanovení Občianskeho zákonníka. Navyše v danom prípade aj keď znalci konštatovali vady diela, súčasne z vypracovaných znaleckých posudkov vyplýva aj to, že práce, ktoré podľa názoru znalcov boli nekvalitne vykonané resp. s vadami , sú odstrániteľné, teda nejde o také vady, ktoré by nasvedčovali záveru, že ich zhotoviteľ spôsobil zámerne a úmyselne resp. že úmyselne úplne neodborne toto dielo staval s cieľom ho nedokončiť. Je potrebné prihliadnuť aj na tú skutočnosť, že objednávateľky zo zmluvy o dielo mali už v čase podpisu vedomosť o tom, že dohodnutá cena diela je v porovnaní s ostatnými cenovými ponukami vyhotovenými na predmetnú stavbu výrazne nižšia, čo svedčí o pochybnostiach v tom smere, že v danom čase a za daných cenových relácií je možné očakávať výstavbu diela v danom rozsahu za podstatne nižšiu cenu ako je cena iných zhotoviteľov. Precenenie schopností zhotoviteľa zabezpečiť výstavbu diela na základe dohodnutej ceny s tým, že predmetom podnikania spol. XXXXX bola predovšetkým iná činnosť / autodoprava / nemá za následok vyvodenie jeho trestnej zodpovednosti. 
V súlade so závermi konštatovanými v odôvodnení uznesenie prokurátorky  XXXXX sp. zn. XXXXX zo dňa 09.02.2006, že je v podstate potrebné skúmať trestnú zodpovednosť obvinených aj v spojení s prevodmi obchodných podielov v čase nevyriešeného sporu s poškodenými ohľadom kvality a rozsahu vykonaných prác na stavbe, výške preinvestovaných finančných prostriedkov, uvádzam nasledovné: 
Samotný prevod obchodného podielu nie je možné považovať za majetkovú dispozíciu v zmysle ustanovenia § 256 ods. 1 písm. a) cit. Tr. zákona. 
Podľa § 114 ods. 1 Obchodného zákonníka obchodný podiel predstavuje práva a povinnosti spoločníka a im zodpovedajúcu účasť na spoločnosti. Jeho  výška sa určuje podľa pomeru vkladu spoločníka k základnému imaniu spoločnosti, ak spoločenská zmluva neurčuje inak. 
Podľa § 115 ods. 1 Obch. zákonníka so súhlasom valného zhromaždenia môže spoločník previesť svoj obchodný podiel na iného spoločníka, ak spoločenská zmluva neurčuje inak. 
Podľa § 115 ods. 2 Obch. zákonníka spoločník môže previesť svoj obchodný podiel na inú osobu, ak to spoločenská zmluva pripúšťa. Spoločenská zmluva môže určiť, že na prevod obchodného podielu na inú osobu sa vyžaduje súhlas valného zhromaždenia. 
Podľa § 115 ods. 3 Obch. zákonníka prvá veta zmluva o prevode obchodného podielu musí mať písomnú formu a podpisy na zmluve sa musia osvedčiť. 
V nadväznosti na vyššie citované ustanovenia konštatujem, že po formálnej stránke došlo k prevodu obchodného podielu z obvinených na osobu XXXXX v súlade so zákonom. 
Obchodný podiel spoločníka v obchodnej spoločnosti nie je možné považovať za  majetkom spoločnosti, z ktorého je možné uspokojiť pohľadávku veriteľa. Navyše v danom prípade z vykonaného dokazovania nebolo zistené, že obvinení ako konatelia spol. XXXXX. vykonávali také dispozície s majetkom spoločnosti XXXXX s.r.o., ktoré by mali za následok zmarenie, aj čiastočne, uspokojenia veriteľa. Vychádzajúc z  dostupných podkladov v danom prípade nebol zistený žiadny majetok spoločnosti v čase pred prevodom obchodného podielu a ani žiadne skutočnosti odôvodňujúce záver, že obvinený nakladali s týmto majetkom spôsobom uvedeným v ustanovení § 256 ods. 1 písm. a) cit. Tr. zák, a to v úmysle vyžadovanom citovaným ustanovením. Boli zabezpečené výpisy z  účtov spoločnosti za obdobie od mája 1999 do 31.12.2000, z ktorých vyplýva, že  z uvedeného účtu boli vykonávané  bezhotovostné prevody/ úhrady /, hotovostné výbery, súčasne na tento účet boli prijímané platby od rôznych spoločností a subjektov, čiastočne aj vklady konateľmi, pričom nebolo zistené, že došlo v období pred prevodom obchodného podielu k nárazovým hotovostným výberom za účelom vykonania výberov finančných prostriedkov, z ktorých by bolo možné uspokojiť existujúce záväzky voči veriteľom. Okrem toho bol cestou príslušného dopravného inšpektorátu zabezpečený výpis z evidencie motorových vozidiel vo vlastníctve spol. XXXXX, z ktorého však nevyplýva, že v čase pred prevodom obchodného podielu na osobu XXXXX došlo aj k prevodom časti majetku spol. XXXXX, a to motorových vozidiel evidovaných na túto spoločnosť na iné osoby. Naopak zo zabezpečeného výpisu vyplýva, že tieto vozidlá boli naďalej evidované na uvedenú spoločnosť.  Treba uviesť, že napriek vykonaným úkonom, nebola zabezpečená účtovná dokumentácia spol. XXXXX. a následne vykonané znalecké dokazovanie za účelom zistenia majetku tejto spol. XXXXX v čase prevodu obchodného podielu na osobu XXXXX. Súčasne dodávam, že z uvedeného dôvodu teda nie je známy stav a hodnota majetku spol. XXXXX,  z ktorého by bolo možné uspokojiť veriteľov tejto spoločnosti a teda nie je možné ustáliť či vôbec a v akom rozsahu došlo k zmareniu uspokojenia veriteľov spol. XXXXX. K samotnému prevodu obchodného podielu obvinených spol. XXXXX. z vykonaného dokazovania vyplýva, že obv. XXXXX XXXXX v tejto veci jednal s osobu XXXXX, ktorý mu sprostredkoval záujemcu, pričom obvinení túto osobu nepoznali. Podľa tvrdení XXXXX XXXXX jednal s obvineným XXXXX, avšak nie je zrejmé, či sa jednalo o XXXXX alebo XXXXX / svedok XXXXX uviedol vo výpovedi, že nevie, či sa XXXXX stretol s obv. XXXXX osobne alebo jednali telefonicky /, pričom XXXXX obvinení videli len raz a to pri podpise zmluvy o prevode obchodného podielu a teda nie je vylúčené, že za XXXXX vystupoval počas telefonických kontaktov XXXXX s tým, že následne si zabezpečil osobu XXXXX, na ktorú boli obchodné podiely prevedené. Vzhľadom na tieto skutočnosti nie je možné jednoznačne konštatovať, že obvinení realizovali prevod obchodného podielu na osobu mentálne zaostalú úmyselne. 

	Pre úplnosť veci k záverom ohľadom posúdenia konania obvinených z hľadiska naplnenia znakov skutkovej podstaty trestného činu podvodu podľa § 250 cit. Tr. zák., a to pokiaľ ide o spôsobenie škody na cudzom majetku a tomu zodpovedajúcemu obohateniu páchateľa alebo iného v nadväznosti na znalecké posudky predložené poškodenými uvádzam nasledovné. Z obsahu znaleckého  posudku znalca XXXXX, PhD. č. XXXXX zo dňa 25.01.2000 vyplýva, že podkladmi pre vypracovanie posudku boli okrem iného : 
-	projektová dokumentácia pre stavebné povolenie a realizáciu rodinného domu s dvomi bytovými jednotkami vypracovaná projektovou kanceláriou XXXXX XXXXX 
-	zmluva o dielo č. XXXXX uzatvorená podľa Občianskeho zákonníka medzi objednávateľom XXXXX a JXXXXX a zhotoviteľom XXXXX. zo dňa 21.05.1999
-	rozpočet stavby Rodinného domu s dvomi bytovými jednotkami vypracovaný dňa 30.03.1999 ale zhotoviteľom nepotvrdený 
-	fotodokumentácia objednávateľky posudku z realizácie prác. Snímky zo dňa 23.12.1999 / reprodukované v prílohe posudku / 
-	faktúry dodávateľa XXXXX zo dňa 21.05.1999 a 19.08.1999 odberateľovi XXXXX. 
 Okrem toho bolo znalcom  vykonané šetrenie, obhliadka a zistenie skutkového stavu dňa 23.01.2000. V bode 4.) tohto posudku označeného ako cenová relácia znalec uvádza, že ceny stavebných prác na základe zmluvných vzťahov nie sú regulované – usmerňované určením najvyššie prípustných, najnižších alebo smerných cien s výnimkou tých, ktoré sú financované z prostriedkov štátneho rozpočtu, štátnych fondov, z prostriedkov poskytovaných na základe štátnych záruk a z prostriedkov subjektov, na ktoré sa vzťahuje regulácia cien prirodzených monopolov. Ceny stavebných prác v posudzovanom prípade nepodliehajú cenovej regulácii. V bode 6.) znaleckého posudku je následne uvedený postup znalca pri oceňovaní vykonaných prác. Na základe uvedených skutočností konštatujem, že pre potreby trestného konania je uvedený znalecký posudok nepostačujúci, nakoľko znalecký posudok nevychádza z kompletnej dokumentácie, a to z výšky skutočne vynaložených nákladov z dôvodu, že tieto znalec nemal k dispozícii , prípadne zo zápisov v stavebnom denníku, z ktorých by bol zrejmý rozsah skutočne vykonaných prác a dodaného materiálu. Z uvedeného dôvodu v danom prípade naďalej ostáva sporná výška skutočne preinvestovaných finančných prostriedkov zhotoviteľom a rovnako tak aj výška skutočne spôsobenej škody. 

V nadväznosti na uvedené a v spojení so závermi znaleckého dokazovania, ktoré sú súčasťou znaleckého posudku vypracovaného pre potreby trestného konania, je potrebné skúmať, či neprichádza do úvahy posúdenie konania obvinených ako trestný čin sprenevery podľa § 248 cit. Tr. zákona.  

Trestného činu sprenevery podľa  § 248 ods. 1, ods. 4 písm. c)cit. Tr. zák. sa dopustí ten, kto si prisvojí cudziu vec, ktorá mu boa zverená, a spôsobí tak na cudzom majetku  značnú škodu. 

Na naplnenie znakov skutkovej podstaty tohto trestného činu sa vyžaduje,  aby si páchateľ prisvojil cudziu vec, ktorá mu bola zverená.  Páchateľ si prisvojí cudziu vec, ktorá mu bola zverená, ak s ňou naloží v rozpore s účelom, na ktorý mu bola cudzia vec daná do opatrovania alebo do dispozície, a to spôsobom, ktorý marí základný účel zverenia. 
Zo subjektívnej stránky sa vyžaduje úmysel, ktorý spravidla vznikne až neskôr, nie hneď pri zverení veci.
V prípade trestného činu sprenevery je predmetom útoku cudzia vec, ktorá je páchateľovi zverená. Z povahy tohto trestného činu vyplýva, že je to spravidla vec individuálne určená. Veci zastupiteľné môžu byť spreneverené, ak má držiteľ povinnosť vrátiť tú istú vec, a nie vec toho istého druhu a množstva, alebo ak sa páchateľ zbaví možnosti vrátiť veci ich prisvojením. Uvedené prichádza do úvahy v prípade, ak zverenou vecou sú peniaze, ktoré  páchateľ utratí a nemá možnosť zverené peniaze včas vrátiť, pričom vyžaduje sa súčasne aj existencia subjektívnej stránky, a to vedomosť páchateľa v čase prisvojenia veci- peňazí, že ich nebude môcť vrátiť, a pre ten prípade je s tým uzrozumený.
Vec je zverená jej odovzdaním do výlučnej faktickej moci iného, pričom spravidla je odovzdaná za tým účelom, aby s ňou páchateľ nakladal určitým spôsobom.
V prípade, ak sú inej osobe odovzdané- zverené  peniaze je potrebné rozlíšiť, či na túto osobu prechádza aj vlastnícke právo k nim a pôvodnému vlastníkovi vzniká len určitá pohľadávka alebo či vlastnícke právo neprechádza a peniaze sú inej osobe iba zverené napr. do úschovy, k obstaraniu určitej záležitosti. Pri posudzovaní týchto skutočností je potrebné vychádzať z  príslušnej právnej úpravy, prípadne z obsahu zmluvy, na základe ktorej došlo k odovzdaniu a prevzatiu peňazí.

V danom prípade po uzatvorení zmluvy o dielo došlo k čiastočnej realizácii diela s tým, že objednávatelia poskytli zhotoviteľovi  preddavok – zálohu na zhotovenie diela vo výške 2.325.000,- Sk. Aj keď spornou ostáva výška skutočne preinvestovaných finančných prostriedkov zhotoviteľa z takto poskytnutého preddavku, v prípade prijatia záveru, že je daný rozdiel medzi preinvestovanými a poskytnutými finančnými prostriedkami tak, ako je uvedené v záveroch znaleckého posudku znalca XXXXX, je potrebné zaoberať sa otázkou, či poskytnuté preddavky sú cudzie veci v zmysle skutkovej podstaty trestného činu sprenevery, ktoré boli zhotoviteľovi len zverené za účelom vyhotovenia diela alebo či poskytnuté a prevzaté preddavky sa stávajú prevzatím vlastníctvom zhotoviteľa. 

Zmyslom zmluvy o dielo je záväzná dohoda o zhotovení diela zhotoviteľom za dohodnutú cenu a na jeho vlastné nebezpečenstvo, pričom dohodnutá cena, ak nie je dohodnuté inak, sa vyplatí po skončení diela. Zhotoviteľ diela pritom môže financovať náklady na vykonanie diela aj z preddavkov, ktoré objednávateľ zveril zhotoviteľovi na tento účel. K splatnosti ceny diela je potrebné uviesť, že túto možno dohodnúť viacerými spôsobmi, a to celá cena môže byť splatná pred zhotovením diela, pri zhotovení diela, určitý čas po zhotovení diela, pričom vo všetkých uvedených prípadoch ide o platenie ceny diela. Platenie v splátkach alebo poskytnutie preddavku prichádza do úvahy v prípadoch, kde zhotovenie diela má trvať dlhší čas a takýto spôsob platenia zodpovedá činnosti zhotoviteľa trvajúcej dlhší čas, pričom z platenia ceny diela sa financuje celková činnosť zhotoviteľa, vo väčšine prípadov podnikateľa, a nie len činnosť, na ktorú bol preddavok poskytnutý. Aj čiastočné plnenia na cenu diela sa stávajú majetkom zhotoviteľa a ten ich môže poskytnúť na vlastné účely. 

Z uvedeného je zrejmé, že čiastočné plnenia na cenu budúceho diela (zálohy poskytované objednávateľom) sa stávajú majetkom (vlastníctvom) zhotoviteľa a ten ich môže použiť na vlastné účely. Ak by platilo, že preddavok musí byť až do skončenia diela nedotknutý, nešlo by o preddavok na cenu diela, ale o formu zabezpečenia záväzku objednávateľa zaplatiť cenu diela. Naviac, základným princípom podnikania je aj to, že podnikateľ priebežne platby prijíma a naopak poskytuje a to bez toho, aby bolo reálne možné odlíšiť, z akých finančných prostriedkov sú jednotlivé platby hradené, pretože peniaze nie sú individuálne určenou vecou.
Preddavok (záloha) poskytnutá objednávateľom zhotoviteľovi, ktorým sa „predpláca“ dopredu cena diela sa prevzatím stáva vlastníctvom zhotoviteľa, teda prechádza ako príjem do majetku zhotoviteľa, ktorý ho preto môže použiť v rámci aj iných svojich podnikateľských aktivít. Peniaze poskytnuté ako preddavok (záloha) na úhradu ceny diela preto nie sú pre zhotoviteľa cudzou vecou, z čoho vyplýva, že aj keď dielo nevyhotovil a poskytnutý preddavok (zálohu) ani nevrátil, nemôže sa dopustiť trestného činu sprenevery.
S poukazom na vyššie uvedené skutočnosti takto poskytnuté finančné prostriedky objednávateľa dodávateľovi  nie sú spôsobilé byť predmetom útoku trestného činu sprenevery podľa § 248 cit. Trestného zákona, nakoľko vo vzťahu k zhotoviteľovi diela  nie sú spravidla  cudzou vecou. Okrem toho doposiaľ vykonaným dokazovaním nebolo preukázané, že obvinení si akýmkoľvek spôsobom  prisvojili zverené finančné prostriedky, a to tým, že tieto použili na iný účel ako boli určené / realizácia diela, ale aj iná podnikateľská činnosť, teda použitie pre vlastnú potrebu príp. iné potreby nesúvisiace s predmetom jeho činnosti  / a spôsobil tak na cudzom majetku príslušnú škodu. Tu treba poukázať aj na zabezpečené výpisy z účtu spol. XXXXX vedeného v XXXXX za obdobie od mája 1999 do decembra 2003, z ktorých ako je vyššie uvedené vyplýva, že z uvedeného účtu boli vykonávané  bezhotovostné prevody/ úhrady /, hotovostné výbery, súčasne na tento účet boli prijímané platby od rôznych spoločností a subjektov, čiastočne aj vklady konateľmi, pričom pri absencii účtovnej dokumentácie nie je možné konštatovať, že finančné prostriedky poukázané poškodenými, boli použité na iné účely ako je realizácia diela alebo mimo podnikateľskej činnosti zhotoviteľa. Inak povedané v danom prípade produkované dôkazy neumožňujú prijať záver, že predmetné finančné prostriedky použili obvinení pre vlastnú potrebu / na svoje súkromné účely resp. na účely nesúvisiace s podnikateľskou činnosťou spol. XXXXX /. 
Vychádzajúc z tvrdení poškodených v tom smere, že obv. XXXXX XXXXX si po prevode obchodného podielu na XXXXX založil inú spoločnosť s rovnakým predmetom podnikania a že majú podozrenie, že majetok spol. XXXXX bol sčasti prevedený na túto novú spoločnosť obvineného, a teda, či nie je dané dôvodné podozrenie z inej trestnej činnosti / podľa § 250e cit. Tr. zák. podvodný úpadok konštatujem, že vykonaným dokazovaním takéto skutočnosti neboli zistené.  
V spojení s vyššie konštatovanými závermi považujem za potrebné poukázať na písomné stanovisko – odborné vyjadrenie  znaleckej organizácie a znaleckého ústavu XXXXX XXXXX., XXXXX zo dňa 16.11.2012 na č.l. 260 vyš. spisu, z obsahu ktorého vyplýva, aké podklady je potrebné predložiť za účelom vypracovania znaleckého posudku vo veci zistenia o ohodnotenia majetku spol. XXXXX s tým, že sú konkretizované v bode 1.) odborného vyjadrenia. V bode 2.) odborného vyjadrenia uvedený znalecký ústav konštatuje, že pri absolútnej absencii účtovnej dokumentácie ku konkrétnym termínom vyhotovenia, a to k 27.11.2000, resp. 30.11.2000 a k 31.12.2000, NIE JE MOŽNÉ stanoviť všeobecnú hodnotu majetku spoločnosti. V bode 3.) odborného vyjadrenia je uvedené, že pre konkrétnu analýzu stavu majetku a stanovenie jeho všeobecnej hodnoty v danej spoločnosti nie je absolútne nevyhnutné daňové priznanie k dani z príjmov právnickej osoby za obdobie  r. 2000, ale pri použití bežnej metódy stanovenia všeobecnej hodnoty majetku podniku je potrebné doložiť k znaleckému konaniu účtovné doklady podľa bodu 1.) vyjadrenia. 

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti záverom konštatujem, že v danom prípade vykonaným dokazovaním nebolo preukázané, že konaním obvinených XXXXX a XXXXX boli naplnené znaky skutkovej podstaty  dotknutých trestných činov po objektívnej stránke a  subjektívnej stránke. 

	Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok, pre ktorý sa vedie trestné  stíhanie  trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

S poukazom na vyššie konštatované som rozhodla tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Silvia Kollárová
prokurátorka