Okresná prokuratúra Poprad 
Štefánikova 11, 058 01 Poprad 1 	

Sp. zn. : 1 Pv 168/06/7706	Poprad, 2.4.2013
EEČ : 2-57-35-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Trestný čin:	skrátenie dane a poistného podľa § 148 odsek 1 Trestného zákona číslo 140/1961 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 227/2005 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Poprad
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
ako fyzická osoba podnikajúca pod obchodným menom XXXXX s miestom podnikania XXXXX, IČO: XXXXX ako platiteľ DPH v úmysle skrátiť daň a túto neodviesť do štátneho rozpočtu za zdaňovacie obdobie január - február 2002 si uplatnil nárok na odpočet DPH na vstupe za prijaté zdaniteľné plnenia, za nákup smrekovej guľatiny z fiktívnej faktúry od dodávateľa spoločnosti XXXXX na základe faktúry č. XXXXX zo dňa 10.01.2002 na celkovú sumu 18.923,60,-Sk z čoho DPH predstavovalo sumu 3.538,60,-Sk a od dodávateľa spoločnosti XXXXX nepreukázal zaplatenie dane z faktúry č. 060202 zo dňa 06.02.2002 na celkovú sumu 23.217,50,-Sk, z čoho DPH predstavovala sumu 4.341,50,-Sk, čím takto uplatnením tohto nároku odpočtu dane došlo ku skráteniu DPH v uvedenom období v celkovej výške 7.880,10,-Sk (261,57 Eur), ktorá tým nebola odvedená do štátneho rozpočtu Slovenskej republiky. 

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Poprade, Úradu justičnej a kriminálnej polície sp. zn. XXXXX zo dňa 22.02.2006 bolo podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie pre trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 4 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 na tom skutkovom základe, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Poprade, Úradu justičnej a kriminálnej polície sp. zn. XXXXX zo dňa 31.05.2006 bolo trestné stíhanie pre trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 4 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 prerušené v zmysle § 228 ods. 2 písm. a) Trestného poriadku, pretože pre neprítomnosť svedka XXXXX nebolo možné vec náležite objasniť. 

Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Poprade, Úradu justičnej a kriminálnej polície sp. zn. XXXXX zo dňa 04.03.2009 bolo v trestnom stíhaní vedenom pre trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 4 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 pokračované v zmysle § 228 ods. 5 Trestného poriadku, pretože dôvod na prerušenie trestného stíhania pominul. 

Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Poprade, Úradu justičnej a kriminálnej polície sp. zn. XXXXX zo dňa 19.03.2009 bolo trestné stíhanie pre trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 4 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 prerušené v zmysle § 228 ods. 2 písm. a) Trestného poriadku, pretože pre neprítomnosť svedka XXXXX nebolo možné vec náležite objasniť. 

Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Poprade, Úradu justičnej a kriminálnej polície sp. zn. XXXXX zo dňa 23.05.2011 bolo v trestnom stíhaní vedenom pre trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 4 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 pokračované v zmysle § 228 ods. 5 Trestného poriadku, pretože dôvod na prerušenie trestného stíhania pominul. 

Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Poprade, Úradu justičnej a kriminálnej polície sp. zn. XXXXX zo dňa 16.08.2011 bolo trestné stíhanie pre trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 4 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 prerušené v zmysle § 228 ods. 2 písm. a) Trestného poriadku, pretože pre neprítomnosť svedka XXXXX nebolo možné vec náležite objasniť. 

Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Poprade, Úradu justičnej a kriminálnej polície sp. zn. XXXXX zo dňa 02.04.2012 bolo v trestnom stíhaní vedenom pre trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 4 Trestného zákona účinného do 31.12.2005 pokračované v zmysle § 228 ods. 5 Trestného poriadku, pretože dôvod na prerušenie trestného stíhania pominul. 

Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Poprade, Odboru kriminálnej polície sp. zn. XXXXX zo dňa 13.08.2012 bolo XXXXX v zmysle § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie pre trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 4 Trestného zákona účinného do 31.05.2005 na tom skutkovom základe, že ako zástupca firmy podnikajúcej pod obchodným menom XXXXX zo sídlom v XXXXX, IČO: XXXXX v úmysle skrátiť daň a túto neodviesť do štátneho rozpočtu v podanom daňovom priznaní k dani z príjmov fyzických osôb za zdaňovacie obdobie roku 2002 na Daňovom úrade v Poprade dňa 24.03.2003 si uplatnil v nákladoch vykonané úhrady za nákup smrekovej guľatiny, a to od spoločnosti XXXXX na základe fiktívnych faktúr č. XXXXX zo dňa 11.01.2002 na sumu 6.435,97 Eur (193.890,-Sk) bez DPH, č. XXXXX zo dňa 19.02.2002 na sumu 12.531,37 Eur (377.520,-Sk) bez DPH, č. XXXXX zo dňa 11.03.2002 na sumu 18.619,30 Eur (560.925,-Sk) bez DPH, od spoločnosti XXXXX na základe fiktívnych faktúr č. XXXXX zo dňa 10.01.2002 na sumu 510,69 Eur (15.385,-Sk) bez DPH, od spoločnosti XXXXX na základe fiktívnych faktúr č. XXXXX zo dňa 04.04.2002 na sumu 10.612,93 Eur (319.725,-Sk) bez DPH, č. XXXXX zo dňa 14.04.2002 na sumu 14.608,64 Eur (440.100,-Sk) bez DPH, čím takto neoprávneným uplatnením výdavkov došlo ku skráteniu dane z príjmov fyzických osôb za rok 2002 vo výške 18.783,64 Eur (565.876,-Sk), ktorá tým nebola odvedená do štátneho rozpočtu SR a zároveň na tom skutkovom základe, že ako zástupca firmy podnikajúcej pod obchodným menom XXXXX zo sídlom v XXXXX ako platiteľ DPH v úmysle skrátiť daň a túto neodviesť do štátneho rozpočtu za zdaňovacie obdobie január - apríl 2002 si uplatnil nárok na odpočet DPH na vstupe za prijaté zdaniteľné plnenie, z faktúr od dodávateľov za nákup smrekovej guľatiny, a to od spoločnosti XXXXX na základe fiktívnych faktúr č. XXXXX zo dňa 11.01.2002 - 23% DPH v sume 1.480,27 Eur (44.594,70,-Sk), č. XXXXX zo dňa 19.02.2002 - 23% DPH v sume 2.882,27 Eur (86.829,60,-Sk), č. XXXXX zo dňa 11.03.2002 - 23% DPH v sume 4.282,44 Eur (129.012,80,-Sk), od spoločnosti XXXXX na základe fiktívnych faktúr č. XXXXX zo dňa 10.01.2002 - 23% DPH v sume 117,46 Eur (3.538,60,-Sk), od spoločnosti XXXXX na základe fiktívnych faktúr č. XXXXX zo dňa 04.04.2002 - 23% DPH v sume 2.440,97 Eur (73.536,80,-Sk), č. XXXXX zo dňa 14.04.2002 - 23% DPH v sume 3.359,99 Eur (101.223,-Sk), od spoločnosti XXXXX nepreukázal zaplatenie dane - faktúra č. XXXXX zo dňa 06.02.2002 - 23% DPH v sume 144,17 Eur (4.341,50,-Sk), čím takto uplatnením tohto nároku z fiktívnych faktúr došlo ku skráteniu DPH v uvedenom období v celkovej výške 14.707 Eur (443.077,-Sk), ktorá tým nebola odvedená do štátneho rozpočtu SR.

Obvinený XXXXX vo svojej výpovedi po zákonom poučení uviedol, že zdaňovacie obdobie roka 2002 podal daňové priznanie niekedy v marci 2003. Za obchodnú spoločnosť XXXXX vystupoval XXXXX z Popradu, ktorý mu predával drevo a zároveň fakturoval a preberal peniaze v hotovosti. On mu vystavoval výdavkový pokladničný doklad, pričom XXXXX vždy zo sebou priniesol vypísané a podpísané faktúry, ako aj príjmové pokladničné doklady, ktoré on následne riadne zaúčtoval a zaevidoval do svojho účtovníctva. XXXXX mu doniesol aj zmluvu o spolupráci s touto firmou, avšak nemohol ju predložiť nakoľko mu dňa 28.02.2006 vyhorela kancelária, kde mal účtovné doklady za všetky roky. Nezisťoval, kto bol konateľom obchodnej spoločnosti XXXXX, lebo dôveroval XXXXX, s ktorým bol kamarát. Drevo uvedené vo faktúrach skutočne kúpil, toto mal na jeho píle v Matejovciach a po jeho spracovaní ho následne predal. Všetko riadne zaúčtoval,  neodviedol daň a priznal DPH. Strivinský výdavkové pokladničné doklady a faktúry od spoločnosti XXXXX pred ním nikdy nepodpisoval a ani nerazítkoval, doniesol ich už orazítkované a podpísané, pričom v nich len vyplnil množstvo drvenej hmoty. K faktúram od  spoločnosti XXXXX uviedol, že v tomto smere spolupracoval s nejakým pánom z Brezna, ktorého priezvisko sa začína na „K“. Tento mu priniesol faktúry za dodaný tovar, potom mu vystavil výdavkový pokladničný doklad a peniaze zaplatil v hotovosti. Spoločnosť XXXXX mala byť preverená Daňovým úradom Poprad, pričom nevznikli žiadne námietky. Za túto firmu vystupoval pán XXXXX, ktorý mu doviezol drevo na Tatre so spišskou poznávacou značkou, peniaze mu vyplatil na ruku a vystavil výdavkové pokladničné doklady. K skutočnosti, že faktúry od spoločnosti XXXXX a XXXXX sú vypísané tým istým rukopisom uviedol, že to musel byť podvod zo strany XXXXX a XXXXX. Za spoločnosť XXXXX spolupracoval s XXXXX, pričom daňovému úradu zrejme nepredložil výdavkové pokladničné doklady a preto mu neuznali faktúru. Okrem iných skutočností poukázal na to, že na základe daňovej kontroly dostal dodatočný platobný výmer za DPH v sume do 500.000,-Sk, ktorý spláca nepravidelne a v súčasnosti to musel splatiť už predajom rodinného domu v Poprade. V závere výpovede poukázal na skutočnosť, že XXXXX bol za firmu XXXXX  vyšetrovaný, pričom v tomto konaní mal Strivinský hovoriť pravdu o tom, že mu dodával guľatinu, preberal od neho peniaze v hotovosti, vystavoval faktúry a toto všetko odovzdával konateľovi spoločnosti, ktorý mu za to mal dávať províziu. 

Počas vyšetrovania za účelom náležitého zistenia skutkového stavu veci boli vypočutí svedkovia a boli zabezpečené s vecou súvisiace listinné dôkazy. 

XXXXX sa vo svojej výpovedi vyjadrila k vykonanej daňovej kontrole k dani z príjmov fyzických osôb za rok 2002, ktorá bola vykonaná u XXXXX, kde počas kontroly zistili, že daňový subjekt nepreukázal, že plnenie dodávateľmi XXXXX vo výške 1.132.335,-Sk, XXXXX vo výške 15.385.-Sk a XXXXX vo výške 759.825,-Sk, bolo skutočne realizované. Popísala konkrétne skutočnosti zistené počas daňovej kontroly, pričom tieto sú totožné so skutočnosťami uvedenými v protokole Daňového úradu Poprad o daňovej kontrole k dani z príjmu fyzických osôb za rok 2002 č. XXXXX zo dňa 30.07.2004, ktorý je súčasťou vyšetrovacieho spisu spolu s daňovým priznaním XXXXX k dani z príjmu fyzických osôb za rok 2002, ktoré podal dňa 27.03.2003 na Daňovom úrade v Poprade, ako aj s ďalšími s daňovou kontrolou súvisiacimi listinami. 

XXXXX sa vo svojej výpovedi vyjadril k vykonanej daňovej kontrole k dani z pridanej hodnoty za obdobie január-august 2002, ktorá bola vykonaná u XXXXX, pričom tejto kontrole predchádzala kontrola dane z príjmu fyzických osôb. Počas kontroly zistili, že daňový subjekt vierohodným spôsobom nepreukázal prijatie zdaniteľného plnenia od obchodných spoločností XXXXX na základe ktorého si následne uplatnil odpočet DPH. Vo výpovedi popísal konkrétne skutočnosti zistené počas daňovej kontroly, pričom tieto sú totožné so skutočnosťami uvedenými v protokole Daňového úradu Poprad o daňovej kontrole k dani z príjmu fyzických osôb za január-august 2002 č. XXXXX zo dňa 05.08.2004, ktorý je súčasťou vyšetrovacieho spisu spolu s daňovými priznaniami XXXXX k dani z pridanej hodnoty, ktoré podával ako mesačný platca DPH, ako aj s ďalšími s daňovou kontrolou súvisiacimi listinami. Vo svojej výpovedi zo dňa 06.12.2012 okrem iných skutočností poukázal aj nato, že počas daňovej kontroly XXXXX predložil účtovné doklady, ktoré následne daňový úrad skontroloval, pričom mali dostatok účtovných dokladov nato, aby mohli kontrolu ukončiť. Pri inej kontrole v roku 2006 zistili, že u daňového subjektu XXXXX došlo k požiaru, v dôsledku ktorého bola zničená celá účtovná agenda. Záver o fiktívnosti faktúr urobil správca dane na základe svojich vlastných zistení. 

XXXXX v trestnej veci vypovedal ako jeden z konateľov obchodnej spoločnosti XXXXX, pričom uviedol, že v tejto pôsobil ako konateľ do 25.06.2000, kedy bol za konateľa menovaný XXXXX. Následne firmu predal spoločne s XXXXX dňa 09.02.2001 XXXXX. K faktúre č. XXXXX zo dňa 10.01.2002 na sumu 15.385,-Sk bez DPH uviedol, že túto vidí prvý krát, pričom v čase, keď on bol majiteľom spoločnosti, firma sa zaoberala výlučne strojárskou výrobou a s drevom nikdy neobchodovala. 

XXXXX uviedol, že obchodnú spoločnosť XXXXX nepozná a o jej existencii sa dozvedel až doručením upovedomenia o začatí exekúcie. Firmu nezakladal a ani nie je konateľom tejto firmy, pričom nevie, ako jeho meno môže figurovať vo výpise z obchodného registra. Podpisy na výdavkových a príjmových pokladničných dokladoch nie sú jeho a osobu menom XXXXX nepozná. 

XXXXX XXXXX uviedol, že je minoritným vlastníkom vo firme XXXXX, pričom v roku 2001 prišiel za ním XXXXX, aby s ním išiel do obchodu s dovozom áut zo zahraničia. Súhlasil s tým a XXXXX mu ponúkol podiel vo firme XXXXX XXXXX Ružičku si určil XXXXX, pričom táto firma nevyvíjala žiadnu činnosť, keďže predpokladal, že XXXXX nezohnal peniaze. S razítkami firmy do styku neprišiel, XXXXX nepozná. K faktúre 100102 zo dňa 10.01.2002 na sumu 15.385,-Sk bez DPH uviedol, že túto vidí prvýkrát, nevie, koho písmo na faktúre je a XXXXX nepozná. 

XXXXX vo svojej výpovedi uviedol, že v čase vystavenia sporných faktúr od obchodnej spoločnosti XXXXX, nebol jej konateľom a ani nepoužíval tlačivá, aké boli použité. Podpisy nie sú jeho, ale pečiatka jeho môže byť, nakoľko firmu predal XXXXX z Popradu v roku 2001. V čase keď bol konateľom, tak sa zaoberal obchodovaním s výpočtovou technikou. XXXXX nepozná, no pozná XXXXX, ktorý bol jeho príležitostným obchodným partnerom na začiatku fungovania XXXXX Výdavkové a príjmové pokladničné doklady so smrekovou guľatinou nevystavoval. Počas výpovede dňa 04.12.2012 uviedol, že v prvej polovici roka 2001 bol oslovený s ponukou predať spoločnosť. Vystavil plné moci, podpísali sa dokumenty na predaj spoločnosti, ktorú kúpil XXXXX s tým, že konal v nej aj so XXXXX.

XXXXX XXXXX uviedol, že XXXXX mu ponúkol odkúpenie firmy za účelom dovozu vozidiel zo zahraničia. On s tým súhlasil a tak podpísali zmluvy u notára. Nevie, akým spôsobom bol XXXXX zvolený za konateľa spoločnosti, no pozná ho z videnia. Následne bol vzatý do väzby a nevie, čo sa dialo s firmou. Žiadne firemné doklady pri sebe nemal a tak s nimi nemohol manipulovať. 

XXXXX vo svojej výpovedi uviedol, že v roku 2002 s XXXXX už nepodnikal, nedodával mu žiadne drevo a ani od neho nepreberal peniaze. Spoločnosť XXXXX nepozná, nepozná spoločníkov ani konateľov tejto spoločnosti a v roku 2002 XXXXX žiadne faktúry ani príjmové doklady nepredkladal. Ani v prípade XXXXX nepozná spoločníkov a konateľov tejto spoločnosti a ani faktúry a príjmové a pokladničné doklady od tejto spoločnosti XXXXX nepredkladal. Spoločnosť XXXXX, kde bol konateľom a spoločníkom, je ešte živá, no nepodniká v nej od roku 1998. Nie je pravdou, čo tvrdí XXXXX. 

XXXXX zotrval na svojich tvrdeniach aj počas konfrontácie s XXXXX, v tom čase ako svedkom, pričom po predložení faktúr obchodnej spoločnosti XXXXX, na ktorých podpisy majú byť zhodné s podpismi na faktúrach obchodných spoločností XXXXX a XXXXX, uviedol, že podpis vyzerá ako jeho, no nevie to na 100%. 

XXXXX vo svojej výpovedi okrem iných skutočností uviedol, že XXXXX mu ponúkol možnosť zarobiť si peniaze. Peniaze mu začal dávať až po prepise firmy na jeho osobu, ktorý urobili na notárstve v Prešove. Išlo o firmu XXXXX., ktorú následne prihlásil na Daňový úrad v Spišskej Novej Vsi. Všetko platil XXXXX, ktorý prišiel vždy po neho autom na Hnilčík a odviezol ho, kde potreboval. Hovoril mu, že po ňom idú finančáci z Popradu, že nemôže mať firmu na seba a chce podnikať cez jeho osobu. Bol takzvaným bielym koňom. Nemal vedomosť, s čím obchoduje a s kým obchoduje. Niektoré faktúry podpisoval pred Daňovým úradom v Spišskej Novej Vsi, žiadne príjmové a pokladničné doklady však nepodpisoval. Nevie, čo bolo uvedené vo faktúrach. XXXXX z Popradu nepozná, nepozná ani obchodné spoločnosti XXXXX Po premenovaní firmy na XXXXX otvoril v Tatrabanke účet, kde podpisové právo mal aj XXXXX. Firma XXXXX bola len na neho napísaná, pričom všetko zariaďoval XXXXX ktorý mu prinášal na podpis aj daňové priznania, ktoré potom podal na daňovom úrade. Po nahliadnutí do sporných faktúr a výdavkových a pokladničných dokladov uviedol, že ich nepodpisoval, ani nevystavoval. 

XXXXX tvrdenia XXXXX počas konfrontácie poprel, pričom uviedol, že toho pozná len z dôvodu sprostredkovania práce pre XXXXX a nikdy s firmou XXXXX neobchodoval a ani ju nepozná. 

XXXXX XXXXX vo svojej výpovedi uviedol, že je majiteľom píly vo Švábovciach, ktorú mal XXXXX v prenájme. Pílu navštevoval najmenej raz za mesiac, pričom kanceláriu mal XXXXX iba tam. Či mal v kancelárii účtovné doklady uviesť nevedel, no nachádzal sa tam počítač.

Obsahom vyšetrovacieho spisu sú aj sporné faktúry obchodných spoločností XXXXX spolu s výdavkovými a príjmovými pokladničnými dokladmi, výpisy z obchodného registra obchodnej spoločnosti XXXXX, úmrtné listy XXXXX a XXXXX, ktorí boli konateľmi obchodnej spoločnosti XXXXX v čase vystavenia sporných faktúr, priestupkový spis Obvodného oddelenia Policajného zboru v Poprade č. p. XXXXX vzťahujúci sa na požiar píly vo Švábovciach. 

Z protokolu Daňového úradu Poprad o daňovej kontrole k dani z príjmu fyzických osôb za rok 2002 č. XXXXX zo dňa 30.07.2004 vyplýva, že daňový úrad v rámci kontroly preveroval aj skutočnosti súvisiace s dodaním drevnej hmoty XXXXX jeho odberateľom a teda reálnosť vystavenia odberateľských faktúr, pričom z protokolu vyplýva, že XXXXX svojím odberateľom drevnú hmotu skutočne dodal.  

Zo správy Daňového úradu Rimavská Sobota, ktorému bol daňový subjekt XXXXX pridelimitovaný dňa 18.11.2009 z dôvodu zmeny bydliska, vyplýva, že rozdiel dane z príjmov fyzickej osoby za rok 2002, ktorý mu bol vyrúbený dodatočným platobným výmerom, daňový subjekt v celom rozsahu zaplatil cez daňové exekučné konanie, ale aj preplatkami na dani z príjmu z nasledujúcich zdaňovacích období. 

Podľa § 3 ods. 1 zákona č. 140/1961 Zb. Trestný zákon v znení neskorších predpisov trestným činom je pre spoločnosť nebezpečný čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone.
	
Pojem trestný čin je teda možno charakterizovať ako súhrn objektívnych a subjektívnych skutočností (objekt, objektívna stránka, subjekt, subjektívna stránka) podmieňujúcich trestnú zodpovednosť, teda skutočností, charakterizujúcich individuálne určitý ľudský zásah do vonkajšieho sveta, ak sú v ňom naplnené znaky činu uvedeného v Trestnom zákone. Z toho vyplýva, že nie každý skutok je trestným činom. Trestným činom je skutok len vtedy, ak vyčerpáva znaky skutkovej podstaty niektorého trestného činu uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona.

Podľa § 148 ods. 1 zákona č. 140/1961 Zb. Trestný zákon v znení neskorších predpisov trestného činu skrátenia dane a poistného sa dopustí ten, kto v rozsahu nie malom skráti daň, poistné na dôchodkové zabezpečenie, nemocenské poistenie, zdravotné poistenie alebo príspevok na poistenie v nezamestnanosti

Podľa § 148 ods. 4 zákona č. 140/1961 Zb. Trestný zákon v znení neskorších predpisov trestného činu skrátenia dane a poistného sa dopustí ten, kto skráti daň, poistné na dôchodkové zabezpečenie, nemocenské poistenie, zdravotné poistenie alebo príspevok na poistenie v nezamestnanosti v značnom rozsahu.

Podľa § 89 ods. 13 zákona č. 140/1961 Zb. Trestný zákon v znení neskorších predpisov škodou nie nepatrnou sa rozumie škoda dosahujúca najmenej výšku minimálnej mesačnej mzdy, škodou nie malou sa rozumie suma dosahujúca najmenej šesťnásobok takej mzdy, väčšou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej dvadsaťnásobok takej mzdy, značnou škodou suma dosahujúca najmenej stonásobok takej mzdy a škodou veľkého rozsahu suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej mzdy.

Podľa § 2 písm. b) nariadenia Vlády Slovenskej republiky č. 514/2002 Z. z., ktorým sa ustanovuje výška minimálnej mzdy, výška minimálnej mzdy sa ustanovuje na 5 570 Sk za mesiac pre zamestnanca odmeňovaného mesačnou mzdou.

K problematike daňových trestných činov uvádzam, že orgány činné v trestnom konaní nie sú viazané rozhodnutiami a zisteniami daňového úradu a nemôžu pri svojich rozhodnutiach vychádzať len z domnienky, že ak daňový subjekt podľa názoru správcu dane hodnoverne nepreukázal niektoré svoje výdavky, či zdaniteľné plnenia, ktoré by ho oprávňovali znížiť základ dane, či umožňovali uplatniť odpočet dane z pridanej hodnoty, tak úmyselne skrátil daň, respektíve neoprávnene uplatnil nadmerný odpočet dane z pridanej hodnoty. Z hľadiska trestno-právneho nepreukázané výdavky, či zdaniteľné plnenia neznamenajú neexistujúce (fiktívne) výdavky, či zdaniteľné plnenia a tak nepreukázanie určitých výdavkov, či zdaniteľných plnení nemožno stotožňovať so skrátením dane. V trestnom konaní je dôkazné bremeno na orgánoch v činných v trestnom konaní, tieto musia preukazovať jednotlivé skutočnosti podstatné pre prijatie záveru o spáchaní trestného činu a nemôžu tak vychádzať z domnienok ako daňové úrady v daňovom konaní. 

Na základe zabezpečených dôkazov počas vyšetrovania, predovšetkým výpovede samotného obvineného XXXXX, svedkov XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, na základe protokolu Daňového úradu Poprad o daňovej kontrole k dani z príjmu fyzických osôb za rok 2002 č. XXXXX zo dňa 30.07.2004, vo vzťahu k skutkovým okolnostiam vzťahujúcim sa na skrátenie dane z príjmov fyzických osôb za rok 2002  nie je možné konštatovať záver o naplnení objektívnej a subjektívnej stránky tohto trestného činu. K prijatiu tohto záveru by bolo potrebné znalecké skúmanie účtovníctva daňového subjektu XXXXX za rok 2002, za účelom zistenia, či z tovaru, ktorý si XXXXX uplatnil ako výdavok, mal aj priznané príjmy a v súvislosti s tým náležite objektivizovať výšku skrátenia dane z príjmov fyzických osôb. Účtovníctvo XXXXX bolo preukázateľne zničené požiarom na píle v obci Švábovce dňa 28.02.2006 s tým, že podľa odborného posudku Okresného riaditeľstva Hasičského a záchranného zboru v Poprade bola jednoznačnou príčinou požiaru technická závada elektrického ohrievača, alebo technická závada elektroinštalácie počas jeho prevádzky. 

 Považujem za potrebné poukázať aj na tú skutočnosť, že daňový úrad, ktorý vykonával u XXXXX daňovú kontrolu k dani z príjmu fyzických osôb za rok 2002, síce v daňovom protokole konštatoval neoprávnenosť uplatnenia výdavkov na základe podľa daňového úradu fiktívnych faktúr, no z protokolu nevyplýva, aby XXXXX ponížil aj XXXXX príjmy priznané z týchto údajne fiktívnych faktúr, na ktoré daňový úrad vôbec neprihliadal. 

Vzhľadom k zisteným skutočnostiam bolo potrebné zmeniť právnu kvalifikáciu konania obvineného XXXXX a skutok v ďalšom konaní posudzovať už len ako trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 1 zákona č. 140/1961 Zb. Trestný zákon v znení neskorších predpisov.

	Vo vzťahu k skutku vzťahujúceho sa na XXXXX v daňovom priznaní uplatnený neoprávnený odpočet dane z pridanej hodnoty za zdaňovacie obdobie január až august 2002 uvádzam, že vzhľadom na výpoveď XXXXX, XXXXX, vzhľadom na tvrdenia obvineného XXXXX je možné prijať odôvodnený záver o tom, že XXXXX skutočne vystupoval ako zástupca obchodných spoločností XXXXX a bol v obchodnom styku s obvineným XXXXX. Sporné výdavkové a príjmové pokladničné doklady a sporné faktúry týchto obchodných spoločností obsahujú vizuálne takmer identické podpisy osôb, ktoré mali vystavovať tieto účtovné doklady s podpismi XXXXX na výdavkových a príjmových dokladov obchodnej spoločnosti XXXXX, ktorú zastupoval. Aj keď XXXXX vo svojej výpovedi poprel akékoľvek spojenie s týmito spoločnosťami, dokonca uviedol, že obchodnú spoločnosť XXXXX vôbec nepozná, tieto jeho tvrdenia sú vyvrátené výsluchmi svedkov XXXXX a XXXXX, ako aj tvrdeniami obvineného. Existuje dôvodné podozrenie, že sám obvinený sa zrejme stal podvedeným zo strany osôb vystupujúcich za obchodné spoločnosti XXXXX a XXXXX pri vystavovaní faktúr, príjmových a výdavkových dokladoch za dodanú smrekovú guľatinu, ktoré si následne v dobrej viere zaevidoval do svojho účtovníctva. Na základe uvedeného nie je dôvod konštatovať naplnenie obligatórnych znakov skutkovej podstaty trestného činu skrátenia dane a poistného pri XXXXX uplatnenom odpočtu dane z pridanej hodnoty za rok 2002 z faktúr od spoločnosti XXXXX a XXXXX

	Obrana obvineného vo vzťahu k uplatneniu odpočtu dane z pridanej hodnoty za zdaňovacie obdobie január - august 2002 z faktúr vystavených obchodnými spoločnosťami XXXXX a XXXXX sa vykonanými dôkazmi nepreukázala, a teda je na mieste prijatie záveru o neoprávnenom uplatnení odpočtu dane z pridanej hodnoty z týchto faktúr. V tomto smere tak bolo potrebné skúmať následok tohto protiprávneho konania obvineného. 

	Obvinený XXXXX si z faktúry obchodnej spoločnosti XXXXX č. 100102 zo dňa 10.01.2002 na celkovú sumu 18.923,60,-Sk, uplatnil odpočet dane z pridanej hodnoty vo výške 3.538,60,-Sk. Z faktúry obchodnej spoločnosti XXXXX č. 060202 zo dňa 06.02.2002 na celkovú sumu 23.217,50,-Sk, si uplatnil odpočet dane z pridanej hodnoty vo výške 4.341,50,-Sk. Celková výška neoprávnene uplatneného odpočtu dane z pridanej hodnoty z zdaňovacie obdobie január - august 2002 zo strany obvineného XXXXX tak bola vo výške 7.880,10,-Sk.

	V zmysle vyššie citovaného ustanovenia § 148 ods. 1 zákona č. 140/1961 Zb. Trestný zákon v znení neskorších predpisov, je obligatórnym pojmovým znakom skutkovej podstaty spôsobenie následku trestným činom v rozsahu nie malom. Za rozsah nie malý je potrebné považovať šesťnásobok minimálnej mzdy, ktorá v tom čase bola stanovená vo výške 5.570,-Sk, teda rozsahom nie malým je suma vo výške najmenej 33.420,-Sk.

	Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti konštatujem, že konaním obvineného XXXXX neboli naplnené pojmové znaky ani základnej skutkovej podstaty trestného činu skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 1 zákona č. 140/1961 Zb. Trestný zákon v znení neskorších predpisov, pričom jeho konanie v súčasnosti nie je možné posudzovať ani ako priestupok, či iný delikt, ktorý by mohol byť prejednaný v inom konaní.

	Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

S poukazom na vyššie uvedené skutočnosti bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia a trestné stíhanie obvineného XXXXX pre skutok právne kvalifikovaný ako trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 1 zákona č. 140/1961 Zb. Trestný zákon v znení neskorších predpisov, zastaviť podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú je možné podať do 3 (troch) dní odo dňa oznámenia (doručenia) uznesenia na Okresnú prokuratúru v Poprade. Sťažnosť má odkladný účinok (§ 185 ods. 2, ods. 6, § 187 ods. 1, § 215 ods. 6 Trestného poriadku).

JUDr. Ján Škovránko
prokurátor