Okresná prokuratúra Bratislava III 
Vajnorská 47, 832 77 Bratislava 3 	

Sp. zn. : 1 Pv 379/11/1103	Bratislava III, 3.7.2013
EEČ : 2-10-117-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX a spol. 
Zločin:	

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava III
Podľa § 215 odsek 1 písmeno a Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinených:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
2.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
od doposiaľ nezisteného času a dňa najneskôr do 17.50 h dňa 17.06.2011 dali prepraviť a následne prechovávali v nebytovom priestore uvedenom na Liste vlastníctva č. 4673 a parcele číslo: 15115/10, 15115/26 a 15115/27, ktorého vlastníkmi sú osoby XXXXX, nar. 01.05.1957 a XXXXX, obaja trvale pobytom na XXXXX, XXXXX, spotrebiteľské balenia cigariet bez kontrolných známok v celkovom množstve 3 942 200 ks cigariet, pričom týmto svojím konaním spôsobili škodu Slovenskej republike na spotrebnej dani z tabakových výrobkov v celkovej sume 335 087 eur,

lebo je nepochybné, že sa nestal skutok, pre ktorý sa vedie trestné stíhanie

Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa Colného kriminálneho úradu XXXXX, oddelenie vyšetrovania zo dňa 18.06.2011 pod ČVS: CKU-81/5008-V-2011 bolo podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku (ďalej len „Tr. por.“) začaté trestné stíhanie a zároveň podľa § 206 ods. 1 Tr. por. vznesené obvinenie obvineným XXXXX, nar. XXXXX a XXXXX, nar. XXXXX, a to na tom skutkovom základe, ako je tento opísaný vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Následne po vznesení obvinenia vyššie uvedeným osobám, bolo v rámci vyšetrovania vykonané dokazovanie za účelom ozrejmenia skutočností relevantných pre trestného konanie, pričom z neho poukazujem najmä na tieto dôkazy:
 
Zo zápisnice výsluchu obvineného XXXXX zo dňa 19.06.2011 vyplýva, že tento spáchanie skutku, pre ktorý mu bolo vznesené obvinenie, popiera. Bližšie sa v rámci výsluchu vyjadril, že v inkriminovaný deň sa mal stretnúť s obvineným XXXXX na OMV pumpe na XXXXX, potom mali ísť po Polusu, opätovne sa vrátili na predmetnú pumpu, kde sa mali stretnúť s XXXXX, pričom následne sa mala k nim pripojiť dodávka VW Transporter s nemeckým EVČ. Následne mali prísť do nájomných priestorov, ktoré zmluvne prenajímal XXXXX, kde spoločne on, spoluobvinený XXXXX, vodič dodávky a otec obvineného (XXXXX, nar. 1957) vyložili z dodávky kávomat, avšak nakoľko bol tento veľmi ťažký podložili do škatuľami s označením „BKT“. Následne chcel vodič dodávky otvoriť poklop na kávomate, pričom po jeho otvorení zistili, že sa tam nachádzajú cigarety. Na toto reagoval otec obvineného XXXXX tak, že kričal a nadával, nakoľko on neprenajíma predmetné priestory gaunerom. Vtom momente začul krik od policajtov spoza brány, ktorí následne vošli do objektu. 

Rovnako bol k podstate obvinenia vypočutý aj obvinený XXXXX, ktorý sa ku skutku vyjadril takmer identicky ako obvinený XXXXX. Potvrdil, že dňa 17.06.2013 cestoval s ďalšími osobami do Nemecka, pričom po telefonáte od „Vlada“ (pozn. XXXXX) sa stretol na pumpe OMV s obvineným XXXXX. Rovnako potvrdil skutočnosti, ktoré sa mali odohrať v predmetnom areáli, kde nakoniec dorazila polícia a zatkla ich.

V procesnom postavení svedka vypovedala dňa 26.08.2011 XXXXX (č.l. 67-69), ktorá k veci uviedla, že je spoluvlastníčkou nebytových priestorov uvedených na XXXXX pričom tieto prenajímala spolu s manželom spoločnosti XXXXX s.r.o., so sídlom Kopčianska č. 82, XXXXX, v ktorých bol konateľom ich spoločný syn XXXXX (obvinený v tejto veci). Do vyšetrovacieho spisu doložila svedkyňa viaceré listiny, preukazujúce okrem iného platby nájomného. 

Ďalej bol ako svedok vypočutý XXXXX (č.l. 86-88), ktorý sa vyjadril, že je zamestnancom spoločnosti XXXXX XXXXX, pričom prácu vykonáva v areáli autoservisu XXXXX, Za stanicou č. 3, XXXXX ako autolakovník. Bližšie sa k podstate skutku vyjadriť nevedel, akurát potvrdil, že predmetného dňa videl v areáli bielu dodávku a od rána sa taktiež v areáli zdržoval Pán XXXXX st.

Cestou právnej pomoci bola k veci vypočutá v procesnom postavení svedka osoba XXXXX (č.l. 152-165), ktorý taktiež vylúčil vedomosť o cigaretách ukrytých v prepravovanom kávomate, ktorý mal naložený v dodávke VW Transporter ako jeho vodič. Uvedený svedok v rámci výsluchu bližšie popísal ako v predmetný deň prebiehal transport uvedeného kávomatu, ktorý mali nakoniec vykladať v priestoroch, kde zasiahla polícia. 
 
Ako podklad pre začatie trestného stíhania slúžili výpovede zadržaných osôb v zmysle v § 85 ods. 2 Tr. por. Konkrétne v tomto procesnom postavení boli vypočuté neskôr obvinené osoby (XXXXX, XXXXX), Gennadij Kirienko a XXXXX (nar. 1957).   

V rámci vykonaného vyšetrovania bol ďalej do trestného konania v zmysle § 142 ods. 1 Tr. por. uznesením pribratý KEÚ PZ, a to za účelom podania znaleckého posudku z odvetvia daktyloskopie. Zo samotného znaleckého posudku KEÚ PZ ČES:PPZ-KEU-BA-EXP-2012/13731 vyplynulo, že nebola zistená žiadna zhoda porovnávajúceho materiálu (č.l. 125-128). Rovnaký záver vyplynul aj zo znaleckého posudku KEÚ PZ ČES: PPZ-KEU-BA-EXP-2011/8600 (č.l. 129-141). 

Ďalej je potrebné poukázať na zápisnicu o obhliadke miesta činu zo dňa 17.06.2011 (č.l. 192-199) aj s priloženou fotodokumentáciou (čl. 217-266). Z týchto dôkazných prostriedkov vyplýva, že v rámci prehliadky resp. obhliadky nebytových priestorov bolo zaistené množstvo cigariet bez kontrolných známok tak, ako je toto popísané vo výrokovej časti tohto uznesenia. Uvedené cigarety dobrovoľne vydal obvinený Mgr. XXXXX na základe predchádzajúcej výzvy v zmysle § 89 ods. 1 Tr. por. (č.l. 200-207). 

Z listinných dôkazov zabezpečených do vyšetrovacieho spisu je potrebné poukázať na: Zmluvu o nájme nebytových priestorov medzi XXXXX (nar. 1957) a XXXXX na strane jednej a spoločnosťou XXXXX., so sídlom XXXXX, XXXXX na strane druhej, odstúpenie od zmluvy (č.l. 70), zmluva o podnájme nebytových priestorov medzi XXXXX so sídlom XXXXX XXXXX, a XXXXX zo dňa 03.12.2010 (č.l. 54-58), faktúry a príjmové doklady (č.l. 75-85), výpis z obchodného registra spoločnosti XXXXX XXXXX (č.l. 321-322), záznam z výkonu služby Colného kriminálneho úradu (č.l. 291), výpis z katastra nehnuteľností - LV č. 2382 v okrese XXXXX III, k.ú. XXXXX (č.l. 307 -315), výpis z katastra nehnuteľností - LV č. 4673 v okresne XXXXX, k.ú. XXXXXč.l. 320),      

	Nad rámec hodnotenia vyššie opísaných dôkazov vykonaných v tejto veci v zmysle § 2 ods. 12 Tr. por. je v prvom rade nevyhnutné zaujať stanovisko k prvotným zaisťovacím úkonom realizovaných v nastolenej veci dňa 17.06.2011 príslušníkmi colnej správy. 

	Ako vyplýva z vyššie uvedených listinných podkladov predmetné cigarety bez príslušného označenia (kontrolných známok) boli zaistené v nebytovom priestore v areáli spoločnosti XXXXX XXXXX - Nové Mesto, vlastníkmi ktorého sú XXXXX, nar. 1957 a XXXXX. 

Z predloženého spisového materiálu však jednoznačne nevypláva, aký bol právny titul vstupu na predmetný nebytový priestor. Tento však možno odôvodniť z viacerých písomností, ktoré sú súčasťou vyšetrovacieho spisu, z ktorých vyplýva, že predmetný nebytový priestor bol príslušníkmi Colného kriminálneho úradu kontrolovaný v zmysle zákona § 25 č. 652/2004 Z.z. o orgánoch štátnej správy v colníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon č. 652/2004 Z.z.“). O tomto fakte svedčí najmä trestné oznámenie Colného kriminálneho úradu zo dňa 17.06.2011 pod č. 3644/2011-5006 (č.l. 1-2), ale aj ďalšie písomnosti tvoriace vyšetrovací spis, z ktorých rezultuje záver o použitý procesno-právnych inštitútov uvedeného osobitného zákona (č.l. 291-306). 

Nakoľko v posudzovanej trestnej veci boli prvotné procesné úkony (samotná kontrola priestorov, zaistenie osôb, použitie donucovacích prostriedkov, podanie vysvetlení, prekonanie prekážky - č.l. 292-306) vykonané v zmysle zákona č. 652/2004 Z.z., je potrebné skúmať, či takýto postup príslušných orgánov sa neprieči ustanoveniam Trestného poriadku, ktoré primárne slúžia na dosiahnutie účelu uvedeného v § 1 tohto zákona. Je totiž zrejmé, že najmä na poklade vyššie uvedených úkonov bolo následne dňa 18.06.2011 v zmysle § 199 ods. 1 Tr. por. začaté trestné stíhanie a súčasne podľa § 206 ods. 1 Tr. por. bolo obvineným osobám vznesené obvinenie.

Skúmanie zákonnosti realizácie vyššie uvedených procesných úkonov je dôležité predovšetkým z toho pohľadu, že Trestný poriadok poskytuje vyššie garancie pre posúdenie legality a legitímnosti týchto úkonov, a to aj z hľadiska ich možnej nápravy po ich vykonaní. V tejto súvislosti treba mať na zreteli, že Trestný poriadok je vo vzťahu k zákonu č. 652/2004 Z.z. v pomere špeciality (lex specialis), pokiaľ ide o konkrétne podozrenie zo spáchania trestného činu, a to najmä v prípadoch, ktoré sú spojené so zásahmi do základných ľudských práv a slobôd.  

Podľa § 25 ods. 1 zákona č. 652/2004 Z.z. pri vykonávaní colného dohľadu alebo pri kontrole dodržiavania daňových predpisov je colník oprávnený vstupovať na pozemky, ktoré nie sú súčasťou obydlia, do skladov obchodných, výrobných, prevádzkových a iných nebytových priestorov, kde sa nachádza tovar, ktorý podlieha colnému dohľadu alebo podlieha spotrebným daniam, požadovať doklady o tomto tovare a potrebné vysvetlenie, nahliadať do účtovných a iných evidencií bez ohľadu na spôsob ich vedenia a vyhotovovať potrebnú dokumentáciu.
 
Podľa § 25 ods. 2 zákona č. 652/2004 pri pátraní po tovare, ktorý unikol colnému dohľadu alebo podlieha spotrebným daniam, a po dokladoch o tomto tovare, pri pátraní po osobách, ktoré takýto tovar prepravujú, uskladňujú, majú v držbe alebo predávajú, alebo pri následnej kontrole je colník oprávnený uzavrieť priestory uvedené v odseku 1 a verejné miesta a vykonať ich prehliadku, ak je dôvodné podozrenie, že osoby, tovar alebo doklady, po ktorých sa pátra, sa v týchto priestoroch nachádzajú alebo že údaje uvedené v colnom vyhlásení, na ktorých základe bol tovar prepustený do navrhovaného colného režimu, sú nepravdivé.
 
	Podľa § 27 ods. 1, ods. 2 zákona č. 652/2004 Z.z. každý je povinný uposlúchnuť výzvu, pokyn alebo príkaz colníka a strpieť vykonanie jeho oprávnenia podľa tohto zákona.
 Ak osoba, voči ktorej smeruje vykonanie oprávnení colníka ustanovených v § 17 až 26, neumožní tieto oprávnenia vykonať, colník je oprávnený po predchádzajúcej márnej výzve prostriedkami a spôsobom podľa tohto zákona prekonať odpor takej osoby alebo ňou vytvorenú prekážku. O tomto opatrení vyhotoví zápisnicu.

	Podľa § 2 ods. 1 Trestného poriadku nikto nemôže byť stíhaný ako obvinený inak než zo zákonných dôvodov a spôsobom, ktorý ustanovuje tento zákon.

	Podľa § 2 ods. 2 Trestného poriadku do základných práv a slobôd osôb v prípadoch dovolených zákonom možno zasahovať len v miere nevyhnutnej na dosiahnutie účelu trestného konania, pričom treba rešpektovať dôstojnosť osôb a ich súkromie.

Podľa § 119 ods. 2 Trestného poriadku za dôkaz môže slúžiť všetko, čo môže prispieť na náležité objasnenie veci a čo sa získalo z dôkazných prostriedkov podľa tohto zákona alebo podľa osobitného zákona. Dôkaznými prostriedkami sú najmä výsluch obvineného, svedkov, znalcov, posudky a odborné vyjadrenia, previerka výpovede namieste, rekognícia, rekonštrukcia, vyšetrovací pokus, obhliadka, veci a listiny dôležité pre trestné konanie, oznámenie, informácie získané použitím informačno-technických prostriedkov alebo prostriedkov operatívno-pátracej činnosti.

Podľa § 99 ods. 1 Trestného poriadku domovú prehliadku možno vykonať, ak je dôvodné podozrenie, že v byte alebo v inom priestore slúžiacom na bývanie alebo v priestoroch k nim patriacim (ďalej len „obydlie“) je vec dôležitá pre trestné konanie alebo že sa tam skrýva osoba podozrivá zo spáchania trestného činu, alebo je potrebné vykonať zaistenie hnuteľných vecí na uspokojenie nároku poškodeného na náhradu škody.
 
Podľa § 99 ods. 2 Trestného poriadku z dôvodov uvedených v odseku 1 možno vykonať aj prehliadku priestorov neslúžiacich na bývanie (ďalej len „iné priestory“) a prehliadku pozemku, ktoré nie sú verejne prístupné.

Podľa § 101 ods. 1 Trestného poriadku prehliadku iných priestorov alebo prehliadku pozemku je oprávnený nariadiť predseda senátu, pred začatím trestného stíhania alebo v prípravnom konaní prokurátor alebo s jeho súhlasom policajt. Príkaz musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený. Doručí sa vlastníkovi alebo užívateľovi priestorov alebo pozemku, alebo jeho zamestnancovi pri prehliadke, a ak to nie je možné, najneskôr do 24 hodín po odpadnutí prekážky, ktorá bránila doručeniu.
 
	Podľa § 101 ods. 2 Trestného poriadku Prehliadku iných priestorov alebo pozemkov vykoná bez meškania orgán, ktorý ju nariadil, alebo na jeho príkaz policajt.
 
	Podľa § 101 ods. 3 Trestného poriadku bez príkazu alebo súhlasu podľa odseku 1 môže policajt vykonať prehliadku iných priestorov alebo pozemkov len vtedy, ak príkaz alebo súhlas nemožno dosiahnuť vopred a vec neznesie odklad alebo ak ide o osobu pristihnutú pri trestnom čine, alebo o osobu, na ktorú bol vydaný príkaz na zatknutie, alebo o prenasledovanú osobu, ktorá sa ukrýva v týchto priestoroch. O vykonaní tohto úkonu musí však bez meškania upovedomiť orgán, ktorý je oprávnený vydať príkaz alebo súhlas podľa odseku 1.

Je nesporné, že v trestnom konaní možno použiť iba taký dôkazný prostriedok, ktorý spĺňa jednak materiálne podmienky (teda je zameraný a použitý na ozrejmenie tých skutočností relevantných pre trestné konanie na ktoré je určený) a zároveň jeho procesné použitie je  v súlade so zákonom. V opačnom prípade by nebolo možné hovoriť o zákonne vykonanom dôkaze, čo by bolo v značnom rozpore jednak so základnými zásadami trestného konania, predovšetkým so zásadou stíhania len zo zákonných dôvodov a zákonným spôsobom (§2 ods. 1 Trestného poriadku), ale v konečnom dôsledku aj s ust. § 119 ods. 2 Tr. por. 
  				  	
Ako už bolo vyššie naznačené, na zabezpečenie dôkazov v trestnom konaní primárne slúži Trestný poriadok, ktorého normy explicitne vymedzujú zákonné limity, v medziach ktorých je prípustný zásah do základných ľudských práv a slobôd. Totiž v prípade stretu dvoch protichodných záujmov (záujmu spoločnosti na potrestaní páchateľa a záujmu jednotlivca a spoločnosti na dodržiavaní jeho práv a slobôd), musí byť obmedzenie jedného záujmu striktne v súlade so zákonom a zároveň v súlade so zásadou proporcionality a zdržanlivosti. Tejto požiadavke zodpovedá rovnako aj vykonanie procesného úkonu akým je prehliadka nebytových a iných priestorov, pri ktorom dochádza v značnej miere do zásahu práva na súkromie, práva na nerušený výkon vlastníckeho práva a v neposlednom rade aj práva na slobodný výkon podnikateľskej činnosti, čo vyplýva aj z konštantnej judikatúry Ústavného súdu SR a Európskeho súdu pre ľudského práva. 

Prehliadku nebytových priestorov upravuje § 101 Trestného poriadku, ktorý expressis verbis stanovuje, ktorý subjekt je v priebehu trestného konania oprávnený prehliadku nebytových a iných priestorov nariadiť, za akých podmienok a zároveň kto je oprávnený ju vykonať. S prehliadkou nebytových a iných priestorov je súčasne úzko spätý inštitút predchádzajúcej výzvy (§ 104 Trestného poriadku) a iné súvisiace ustanovenia Trestného poriadku (napr. § 89 a § 91). Navyše za použitia gramatického výkladu ustanovenia § 101 Trestného poriadku je zrejmé, že uvedený inštitút je možné použiť aj pred začatím trestného stíhania za podmienky, že bol na taký postup vydaný príkaz prokurátora resp. udelený súhlas policajtovi prokurátorom. V neposlednom rade je možné danú prehliadku vykonať aj bez predchádzajúceho súhlasu sudcu alebo prokurátora za kumulatívneho splnenia podmienok uvedených v § 101 ods. 3 Trestného poriadku. V nadväznosti na uvedené, je preto možné konštatovať, že daný inštitút je možné použiť ako dôkazný prostriedok v trestnom konaní v súlade s Trestným poriadkom až po odobrení súdom alebo prokurátorom resp. v prípade predpokladanom v ust. § 101 ods. 3 Trestného poriadku až po následnom upovedomení prokurátora, ktorý je oprávnený vydať príkaz alebo súhlas. Ingerencia prokurátora v danej veci v rámci prípravného konania a pri postupe pred začatím trestného stíhania predstavuje výnimku zo základnej zásady uvedenej v § 2 ods. 3 Trestného poriadku, avšak s poukazom na § 230 ods. 1 Trestného poriadku znamená garanciu zákonnosti v danom štádiu trestného konania. Rovnako je nevyhnutné zdôrazniť, nakoľko je nesporné, že pri výkone oprávnení zo zákona č. 652/2004 (aj § 25) nie je daná garancia kontroly zákonnosti v takom rozsahu ako ju predpokladá ust. § 101 Trestného poriadku (ingerencia súdu alebo prokurátora ako garanta zákonnosti, výkon prehliadky na základe právneho titulu - riadne odôvodneného príkazu, využitie inštitútu predchádzajúcej výzvy, aplikácia ustanovení § 89 a 91 Trestného poriadku pri vykonávaní samotnej prehliadky), a preto je potrebné pri zásahoch do základných ľudských práv a slobôd jednotlivca použiť právny výklad a teda v konečnom dôsledku aj postup, ktorý je právne konformný s relevantnými článkami Ústavy SR. Zároveň  v kontexte čl. 154c ods. 1 Ústavy SR je ďalej nevyhnutné, aby každý zásah do základných ľudských práv a slobôd bol vykladaný aj právne konformne s Dohovorom o ľudských právach a základných slobodách a judikatúrou naň sa vzťahujúcou.

Naproti tomu vyššie citovaná úprava zákona č. 652/2004 Z.z. je primárne zameraná na vykonávanie colného dohľadu a kontrolu dodržiavania daňových predpisov, pričom príslušníci orgánov štátnej správy v colníctve majú pri plnení svojich úloh v zmysle § 3 zákona č. 652/2004 Z.z. možnosť využiť oprávnenia z tohto zákona im prislúchajúce. K samotnému ustanoveniu § 25 zákona č. 652/2004 Z.z. je nevyhnutné zdôrazniť, že toto oprávnenie colníka vykonať prehliadku priestorov, ktoré nie sú súčasťou obydlia, je možné len v súvislosti s vykonávaním pátracej činnosti za účelom zaistenia tovaru, ktorý je predmetom colného dohľadu alebo podlieha spotrebným daniam. Inými slovami povedané, výkon právomoci vyplývajúcich z predmetného zákona subjektami na to oprávnenými, je striktne viazaný na výkon vyššie uvedenej pátracej činnosti. Tomu zodpovedá aj obsahové (materiálne) zamerania toho- ktorého inštitútu z predmetného zákona. Totiž výkonom oprávnení z daného predpisu sa predovšetkým sleduje zachytenie relevantného tovaru a následné vyvodenie právnej zodpovednosti, či už v rovine správno-právnej alebo trestno-právnej. Avšak ako už bolo vyššie naznačené, daný postup je značne limitovaný predovšetkým výkonom pátracej (výkon tzv. náhodnej kontrolnej činnosti). Je teda zrejmé, že procesný postup v zmysle zákona č. 652/2004 Z.z. je možný iba v prípadoch kontroly plnenia ustanovení zákona č. 199/2004 Z.z. colného zákona v znení neskorších predpisov a iných osobitných predpisov upravujúcich režim spotrebných daní, a to za účelom predchádzania porušovania týchto noriem. Naproti tomu pri priamom poznatku o páchaní trestnej činnosti resp. pri dôvodnom podozrení o páchaní trestnej činnosti je nevyhnutné postupovať v zmysle relevantných ustanovení Trestného poriadku, ktorý primárne upravuje postup štátnych orgánov pri odhaľovaní trestnej činnosti a zisťovaní jej páchateľov. Inými slovami povedané, v prípade, ak dotknuté štátne orgány (teda aj colné orgány) disponujú informáciami, že dochádza k páchaniu konkrétnej trestnej činnosti resp. existuje dôvodné podozrenie o jej páchaní (pričom nejde len o zjavne neopodstatnené - hmlisté podozrenie), je nevyhnutné postupovať v zmysle príslušných ustanovení Trestného poriadku, ktoré sú obsahovo zamerané na daný účel. V opačnom prípade by bolo nevyhnutné považovať celý postup (samotnú prehliadku a dôkazy z nej pochádzajúce) v predmetnej veci za nezákonný. 

Tento záver, teda že v prípadoch disponovania informáciou o tom, že je páchaná určitá trestná činnosť, prichádza do úvahy iba postup podľa Trestného poriadku, vyslovil už aj Najvyšší súd Slovenskej republiky vo viacerých svojich rozhodnutiach (rozsudok po sp. zn. 2 Tdo 37/2011 zo dňa 25. októbra 2011, uznesenie pod sp. zn. 2 Tdo 27/2012 zo dňa 26.06.2012, uznesenie pod sp. zn. 3 Toš 7/2008 zo dňa 29.09.2009, rozsudok pod sp. zn. 2 Tdo 28/2012 zo dňa 26.06.2012). Navyše, práve posledne zmienené rozhodnutie Najvyššieho súdu Slovenskej republiky (rozsudok pod sp. zn. 2 Tdo 28/2012), ktoré bolo navyše neskôr prijaté ako judikát trestného kolégia Najvyššieho súdu SR (uverejnené v Zbierke stanovísk najvyššieho súdu a rozhodnutí súdov Slovenskej republiky pod č. 7/2013) sa zaoberalo obdobnou situáciou, aká je aj predmetom nastolenej veci (postup colných orgánov podľa osobitného zákona pri zaisťovaní vecí relevantných pre trestné konanie). Z predmetného rozhodnutia vyplýva okrem iného nasledovný záver: „Ak je orgánom štátnej správy v colníctve pre konkrétny prípad vopred známe, že pri dovoze tovaru dochádza alebo má dôjsť v súvislosti s porušením colných, daňových alebo iných všeobecne záväzných právnych predpisov k spáchaniu trestného činu, nemôžu byť na účel dokazovania v trestnom konaní nahradené úkony upravené Trestným poriadkom úkonmi colného dohľadu vykonávanými podľa zákona č. 652/2004 Z.z. o orgánoch štátnej správy v colníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (pred 1. januárom 2005 podľa zákona č. 240/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov). Trestný poriadok má na uvedený účel povahu „lex specialis. Ak ide o priestory neslúžiace na bývanie (iné priestory) a pozemky, ktoré nie sú verejne prístupné (§ 99 ods. 2 Tr. por.), je v prípravnom konaní potrebný príkaz alebo predbežný súhlas prokurátora nielen na prehliadku iných priestorov a pozemkov (§ 101 ods. 1 Tr. por.), ale aj na obhliadku a ďalšie úkony, uvedené v § 107 Tr. por. Rovnako musí byť vo všetkých takých prípadoch dodržaný postup podľa § 104 až 106 Tr. por. Nie je v súlade so zákonom použitie dôkazných informácií získaných úkonmi orgánov colnej správy, rovnako úkonmi orgánov činných v trestnom konaní (vyšetrovateľa), vychádzajúcich z postupu colných orgánov a nadväzujúcich naň, ktoré boli vykonané v rozpore s ustanoveniami Trestného poriadku. To sa týka aj dôkazov, ktoré obsahovo z týchto úkonov vychádzajú, resp. sú zamerané na ich priebeh a výsledok (z nepráva nemôže vzniknúť právo, resp. štátny orgán nemôže ochraňovať právo protiprávnym postupom).“ 

Pre úplnosť veci je potrebné poukázať na skutočnosť, že citovaný judikát bol prijatý (resp. predmetné rozhodnutie bolo vydané) až po zrealizovaný zaisťovacích úkonov v tejto veci, avšak ani tento fakt nemá vplyv na zmenu základných okolností prípadu. 
	
Z nastolenej veci je teda evidentné, že colné orgány už pred samotný výkonom kontrolnej činnosti disponovali informáciami, ktoré dostatočne odôvodňovali podozrenie, že zo strany podozrivých osôb, dochádza k páchaniu trestnej činnosti. Tento rezultát vyplýva okrem iného aj zo záznamu z výkonu služby zo dňa 17.06.2011 pod č. 3637/2011-5006-INT (č.l. 291), z obsahu ktorého okrem iného vyplýva, že „colníkmi kriminálneho úradu na základe vývoja operatívnej situácie v meste XXXXX v mestskej časti XXXXX v priestoroch autoservisu sídliaceho na ulici Za stanicou č. 3 vykonaná v zmysle § 25 zákona č. 652/2004 Z.z. kontrola...“ Tento záver okrem iného vyplýva aj z ostatných objektívne existujúcich skutočností, ktoré boli spozorované v danej veci. Najmä z povahy veci je zrejmé, že nešlo o náhodnú kontrolu colníkov, ale o plánovanú akciu, keďže v inkriminovanom čase vstúpilo (po prekonaní prekážky - uzamknutej brány) na daný nebytový priestor viacero príslušníkov colnej správy (vrátane tzv. kukláčov), pričom podozrivým osobám boli ihneď po vstupe na pozemok nasadzované putá (čl. 296-299). V neposlednom rade zo samotného Colného kriminálneho úradu bola listom zo dňa 25.07.2011 na dopyt prokurátora poskytnutá písomná odpoveď (č.l. 336), z ktorej okrem iného vyplýva, že „Colný kriminálny úrad, pobočka CKÚ Východ na základe vlastnej operatívno-pátracej činnosti a operatívnych poznatkov, ktorými v konkrétnej veci v tom čase disponovali colníci CKÚ Východ vstúpili na prehliadku nebytových priestorov spol. XXXXX XXXXX...“ V ďalšej časti podanej písomnej správy sa konštatuje, že k samotnej prehliadke uvedených nebytových priestorov predchádzalo naplnenie zistených operatívnych informácií, ktoré spočívali v odôvodenom závere, že dochádza k odberu spotrebiteľských balení cigariet vo väčšom množstve dosiaľ nestotožnenými osobami. V ostatnej časti sa ďalej poukazuje na podrobnosti operatívnych zistení. Všetky tieto skutočnosti bezpochyby odôvodňujú záver, že colné orgány už pred samotný výkonom „kontrolnej činnosti“ disponovali informáciou o páchaní predmetnej trestnej činnosti. Napriek tomuto faktu procesne postupovali podľa osobitného zákona č. 652/2004 Z.z. a bez intervencie príslušného prokurátora. Tento závažný nedostatok má potom v ďalšom konaní zásadný vplyv na použiteľnosť dôkazov získaných pri výkone tzv. kontrolnej činnosti.       

Aj v zmysle vyššie citovaného právneho záveru prezentovaného v judikáte pod č. 7/13, ktorý je možné aplikovať aj v nastolenej veci, je zrejmé, že vykonanie určitého procesného úkonu v rozpore s Trestným poriadkom, prenáša jeho nezákonnosť aj na všetky ostatné dôkazy získané na jeho podklade. V nastolenej veci to znamená, že v dôsledku skutočnosti, že sa pri prvotnom úkone (prehliadke nebytových priestorov) nepostupovalo v zmysle relevantných ustanovení Tr. por., má tento fakt ďalší dopad aj na všetky ostatné dôkazy zabezpečené v rámci jej realizácie. Rozhodujúcim vo veci boli vecné dôkazy, a to zaistené balenia cigariet bez kontrolných známok, ktoré však neboli s poukazom na vyššie uvedené skutočnosti, zaistené zákonným spôsobom. Iba získanie takéhoto vecného dôkazu zákonným spôsobom, a to prostriedkami dovolenými buď podľa Trestného poriadku alebo podľa osobitného zákona, oprávňovalo použitie takého dôkazu v trestnom konaní v zmysle § 119 ods. 2 Tr. por. Podmienka prípustnosti použitia dôkazu podľa osobitného zákona však v danom prípade splnená nebola, a to s poukazom na všetky vyššie opísané skutočnosti. 

	Nad rámec vyššie uvedeného, je taktiež nevyhnutné zdôrazniť, že procesný postup, ktorí zvolili colné orgány na danom mieste, nemohol byť konvalidovaný (právna zhojený) ani vykonaným obhliadky miesta činu v zmysle § 154 Tr. por., nakoľko vykonaniu tohto úkonu predchádzal samotný vstup príslušníkov colnej správy na nebytový priestor, ktorý bol navyše sprevádzaný prekonaním vytvorenej prekážky. Totiž ako vyplýva z úradného záznamu zo dňa 17.06.2011 pod č.p.3632/2011-5006-INT, v rámci vstupu príslušníkov colnej správy na dotknutý nebytový priestor bol vylomený zámok FAB a rovnako bola zlomená kľučka na uzamknutej bráne. Tento úkon bol taktiež realizovaný v zmysle § 27 zákona č. 652/2004 Z.z. To znamená, že už od tohto momentu boli ďalšie procesné úkony (vrátane obhliadky miesta činu) vykonané v rozpore s Tr. por. Navyše je potrebné taktiež zdôrazniť, že v danom prípade neboli splnené ani materiálne podmienky na vykonanie dôkazného prostriedku, ktorým je obhliadka podľa § 154 Tr. por., nakoľko tento inštitút je obsahovo zameraný na priame pozorovanie (zistenie alebo zaistenie stôp). Je totiž zrejmé, že tento úkon (obhliadka podľa § 154 Tr. por.) môže byť realizovaný v rámci výkonu domovej prehliadky alebo prehliadky iných priestorov a pozemkov, avšak nemôže predchádzať ba dokonca nahrádzať samotné vykonanie domovej prehliadky resp. prehliadky iných priestorov a pozemkov. Tento záver podporne vyplýva najmä z ust. § 107 Tr. por. Inými slovami povedané, nie je možné vykonať prehliadku bytu resp. nebytového priestoru inej osoby bez predchádzajúceho písomného príkazu so súhlasom na takýto postup a následne tento nedostatok konvalidovať vykonaným obhliadky miesta činu podľa § 154 Tr. por. Išlo by totiž o očividné obchádzanie príslušných ust. Tr. por. V takomto prípade už totiž samotný vstup do bytu resp. nebytového priestoru (pokiaľ nejde o situáciu predpokladanú v § 103 Tr. por.) bude vykonaný v rozpore s Tr. por. V neposlednom rade toto konštatovanie platí aj pokiaľ ide o dobrovoľne vydané veci v zmysle § 89 ods. 1 Tr. por. (č.l. 200-207), keďže tieto boli taktiež vydané na podklade predchádzajúceho nezákonného postupu (nezákonnej prehliadky). 
    
Podľa § 215 ods. 1 písm. a) Tr. por. prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak je nepochybné, že sa nestal skutok, pre ktorý sa vedie trestné stíhanie. 

Podľa § 2 ods. 12 Tr. por. orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.

Vyššie citované ustanovenie upravuje postup prokurátora, v rámci ktorého je povinný zastaviť trestné stíhanie, a to vtedy, keď je bez rozumných pochybností zistené, že sa nestal skutok, pre ktorý sa trestné stíhanie vedie. 

Naplnenie vyššie uvedeného zákonného dôvodu na zastavenie trestného stíhania možno v danom prípade konštatovať, pretože bez existencie zákonne zabezpečených vecných dôkazov, nemožno hovoriť o závere, že sa stal skutok právne kvalifikovaný ako zločin porušovania predpisov o štátnych technických opatreniach podľa § 279 ods. 1, ods. 3 písm. a) Tr. zák. Keďže predmetné vecné dôkazy boli získané nezákonným spôsobom, je nevyhnutné na ne prihliadať, ako keby získané ani nikdy neboli. Totiž výkladom ust. § 119 ods. 2 Tr. por. (a contrario) je možné jednoznačne dospieť k záveru, že dôkaz získaný v rozpore so zákonom (v tomto prípade s § 101 Tr. por. a nasl.) nemôžu slúžiť ako poklad pre ďalšie konanie resp. rozhodovanie. Právny záver o nepoužiteľnosti zaistených vecných dôkazov má zásadný dopad na posudzovanú vec, keďže mimo týchto dôkazov (ktorých použiteľnosť je neprípustná), neexituje v nastolenej veci žiadny iný priamy dôkaz svedčiaceho závere, že sa stal skutok, pre spáchanie ktorého bolo začaté trestné stíhanie. 

Orgán činný v trestnom konaní a rovnako aj súd je pri hodnotení dôkazov povinný postupovať v zmysle zásady voľného hodnotenia dôkazov uvedenej v ustanovení § 2 ods. 12 Tr. poriadku, v zmysle ktorej dotknuté orgány hodnotia dôkazy podľa svojho vnútorného presvedčenia, ktoré musí byť založené na logickom úsudku vyplývajúcom zo starostlivého uváženia všetkých okolností prípadu. 

Obvinené osoby spáchanie skutku dôrazne popreli, taktiež aj svedkovia vypočutý v tejto veci popreli akúkoľvek vedomú účasť na stíhanom skutku. Rovnako listinné dôkazy zabezpečené v rámci vyšetrovania neodôvodňujú záver, že sa stal skutok, pre ktorý bolo začaté trestné stíhanie. 

V súlade so zásadou upravenou v ust. § 2 ods. 12 Tr. por. som preto vyhodnotil doposiaľ vyprodukované zákonné dôkazy, pričom som dospel k záveru, že už v tomto štádiu konanie exituje dostatočne odôvodnený záver na postup podľa § 215 ods. 1 písm. a) Tr. por.

S poukazom na skutočnosť, že bez existencie predmetných vecných dôkazov (zaistených balení cigariet) a za súčasného zhodnotenia všetkých ostatných vo veci zákone vykonaných dôkazov v zmysle § 2 ods. 12 tr. por., je záver o potrebe rozhodnutia v zmysle § 215 ods. 1 písm. a) Tr. por. plne dôvodný.

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti som preto rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Ondrej Repa
prokurátor