Okresná prokuratúra Čadca 
Slovenských dobrovoľníkov 2749/12 A, 022 74 Čadca 4 	

Sp. zn. : Pv 1050/12/5502	Čadca, 7.10.2013
EEČ : 2-37-181-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Nebezpečné vyhrážanie podľa § 360 odsek 1, odsek 2 písmeno a), písmeno b) Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 246/2012 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Čadca
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Obvodnému  úradu, odboru VVS  XXXXX.

Skutková veta:
od presne nezisteného dňa, v presne nezistenom čase roku XXXXXXXXXX v obci XXXXX, okres XXXXX, v obytnom dome s popisným číslom XXXXX, v spálni trojizbového bytu umiestneného na prízemí uvedeného bytového domu, so svojou zbraňou druhu malorážka viacranová zn. XXXXXXXXXX, výrobného čísla XXXXXXXXX, ktorú mal v legálnej držbe sa vyhrážal zabitím svojej manželke XXXXX, pričom s uvedenou zbraňou mieril do oblasti hlavy na svoju manželku, pričom bol pod vplyvom alkoholu a manipuloval s uvedenou zbraňou, kde XXXXX nevedela uviesť, či bola táto zbraň nabitá, ale aj napriek tomu uvedené konanie vzbudilo u XXXXX obavu o svoj život , následne dňa XXXXX vo večerných hodinách v tomto byte začal opätovne slovne napádať svoju manželku XXXXX tým, že jej vulgárne nadával a vulgárne nadávky niekoľkokrát opakoval.    

Právna veta:
pretože výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom.

Odôvodnenie:
	Uznesením povereného príslušníka XXXXX XXXXXXXXXX zo dňa XXXXX pod sp. zn. XXXXX bolo podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie a súčasne podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku  vznesené obvinenie XXXXX pre prečin nebezpečného vyhrážania podľa § 360 ods. 1, ods. 2 písm. a), písm. b) Trestného zákona na tom skutkovom základe, ako je uvedené vo výroku uznesenia povereného príslušníka PZ. 	 

V rámci prípravného konania boli vykonané procesné úkony, zabezpečené dôkazy, z ktorých vyplynuli nasledovné skutočnosti. 

Obvinený XXXXX k veci vypovedal a uviedol, že XXXXX konzumoval alkoholické nápoje v mieste svojho trvalého bydliska. Okolo XXXXX h došlo ku konfliktu medzi ním a synom jeho manželky ohľadom pôžičiek. On si nespomína, či XXXXX sa vyhrážal na adresu svojej manželky, nakoľko bol pod vplyvom alkoholu, spomína si však, že XXXXX do ich domu prišla hliadka polície a na výzvu ich nasledoval a pred týmto mu bolo vydané potvrdenie o zaistení veci, a to krátkej guľovej zbrane, nakoľko je držiteľ zbrojného preukazu a zbrane má v legálnej držbe. Ku skutočnosti, ktorú uvádza manželka, že od XXXXX do XXXXX sa jej mal vyhrážať zabitím a mal použiť malorážkovú zbraň uviedol, že manželke sa určite nevyhrážal zbraňou. Pripúšťa, že ak bol náhodou pod vplyvom alkoholu, mohol voči manželke použiť vulgárne výrazy, ktoré konanie ho však mrzí a ak sa dopustil vulgárneho správania voči manželke, toto úprimne ľutuje a takéhoto konania sa nedopustí.   

Svedkyňa - poškodená XXXXX, manželka obvineného po zákonnom poučení podľa § 130 ods. 1, 2 Trestného poriadku k veci vypovedala a uviedla, že XXXXXXXXXX okolo XXXXX h bol manžel pod vplyvom alkoholu a začal slovne napádať ju aj jej syna z prvého manželstva, ktorý žije v ČR. Ona sa začala syna zastávať, pričom sa on so slovnými útokmi obracal na jej osobu a vulgárne jej nadával. Jej manžel posledných XXXXX rokov požíva alkoholické nápoje a je držiteľom zbrojného preukazu. Pokiaľ predtým uviedla, že sa jej manžel vyhrážal zabitím a mieril na ňu veľkou puškou, upresnila časové obdobie bolo to niekedy v polovici XXXXX r. XXXXX, vtedy spali spolu s manželom v spoločnej spálni, kde zaspal tak, že bol silne pod vplyvom alkoholu, pričom ich v nočných hodinách zobudili bijúce sa mačky v blízkosti ich domu, na čo však manžel zareagoval tým, že zobral malorážku, ktorú mával pod posteľou a chcel tieto mačky zastreliť, na čo sa ho snažila upokojiť a vysvetliť mu, že je noc, zobudí susedov a môže aj niekomu ublížiť. On reagoval na jej slová tak, že otočil zbraň proti nej so slovami „drž hubu, lebo ťa zabijem“, ona mu odpovedala, tak ma zabi, na čo on zbraň zložil a išiel spať. Ešte chce uviesť, že už nemá obavu o svoj život, žije v spoločnej domácnosti s manželom. Keďže manželovi polícia zobrala obe zbrane, už nemá obavu o svoj život. Manžel momentálne nepije alkohol a od XXXXX sa jej už nenadával  ani sa jej nijako nevyhrážal. Neskôr k veci vypovedala a uviedla, že k incidentu, ktorý sa mal stať v polovici XXXXX nechce nič dodať, vtedy XXXXX jej iba nadával jej synovi, zabitím sa však nevyhrážal, čo sa týka nejakých manželových skutkov z minulosti, tak tieto si už nepamätá ani nechce ohľadne týchto vecí podávať žiadne oznámenie. Manžel v súčasnej dobe nepožíva alkoholické nápoje, predal obe zbrane a ona sa necíti byť ohrozená. Odkedy jej manžel nepožíva alkoholické nápoje, tak jej už nenadáva. Taktiež uviedla, že nesúhlasí s trestným stíhaním svojho manžela za uvedené skutky. Na záver uviedla, že jej manžel ju počas celého manželstva fyzicky nenapadol.    
	
XXXXX k veci uviedol po zákonnom poučení, že  bol XXXXX u svojej matky, pričom počul ako XXXXX vulgárne nadával jeho matke, šiel za nimi do obývacej izby, kde videl, ako matka sedí na gauči a plače, pričom bola silno rozrušená a jej manžel chodil po obývačke a kuchyni. Na jeho otázku čo sa deje, mu matka povedala, že je to tu už znovu, že jej vulgárne nadáva, pričom on sa obrátil na XXXXX a pýtal sa, čo sa deje a on opäť matke vulgárne nadával. Po týchto nadávkach matka zavolala políciu, pretože tento psychický nátlak nezvládala. Tiež sa mu zdôverila, že sa jej XXXXX so zbraňou, ktorú na ňu mieril vyhrážal zabitím. On za posledných XXXXX rokov chodieva k matke len príležitostne čiže XXXXX krát do roka, pričom pri každej návšteve bol silne opitý a provokoval všetkých okolo seba a nadával matke.   

Zo znaleckého posudku z odboru zdravotníctvo, odvetvie psychiatria vyplýva, že obvinený XXXXX netrpí v súčasnej dobe a netrpel ani v dobe spáchania prečinu duševnou chorobou alebo poruchou v pravom slova zmysle , znalci pripúšťajú čiastočne zúženie vedomia typické pre ťažký stupeň opilosti, jedná sa o tzv. palimpsest (alkoholické okno), čo je forenzne nevýznamný fenomén. Je schopný vnímať prežité skutočnosti a okolnosti a následne ich vierohodne reprodukovať. Schopnosť rozpoznať nebezpečnosť a protiprávnosť svojho konania bola zachovaná, schopnosť ovládať svoje konanie bola znížená v malej miere. Pobyt obvineného na slobode  zo psychiatrického hľadiska nie je nebezpečný pre spoločnosť a z toho dôvodu nie je potrebné uloženie ochranného liečenia.  
 
Do vyšetrovacieho spisu boli zabezpečené ďalšie podklady a to zápis o dychovej skúške, fotodokumentácia, potvrdenia, príslušné správy o povesti a odpis z registra trestov. 

Prečinu nebezpečného vyhrážania podľa § 360 ods. 1, ods. 2 písm. a), písm. b) Trestného zákona sa dopustí ten, kto sa inému vyhráža smrťou, ťažkou ujmou na zdraví alebo inou ťažkou ujmou takým spôsobom, že to môže vzbudiť dôvodnú obavu, spácha taký čin závažnejším spôsobom konania spácha taký čin na chránenej osobe.  

Ide o úmyselný trestný čin. 

Uvedené ustanovenie Trestného zákona postihuje konanie páchateľa, ktorý vedome a účelovo prezentuje verbálne vyhrážky, ktoré adresuje konkrétnej osobe. Prednesená vyhrážka musí hroziť alternatívne smrťou, ťažkou ujmou na zdraví alebo inou ťažkou ujmou a pritom musí byť spôsobilá vzbudiť u poškodeného dôvodnú obavu, t.j. vyšší stupeň tiesnivého pocitu z toho, čím je mu vyhrážané. 

Trestným činom podľa § 8 Trestného zákona je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak. 

Skutková podstata trestného činu predstavuje súhrn typových znakov, ktoré od seba odlišujú jednotlivé druhy trestných činov a je charakterizovaná objektom, objektívnou stránkou, subjektom a subjektívnou stránkou. Ak má isť o trestný čin, musia byť dané všetky tieto znaky paralelne, t. j. pri absencii čo i len jedného z nich sa nejedná o trestný čin.

Objektom tohto trestného činu je záujem na ochrane jednotlivca proti niektorým závažným vyhrážkam.

Či je vyhrážanie spôsobilé v inom vzbudiť dôvodnú obavu, je potrebné posúdiť so zreteľom ku všetkým konkrétnym okolnostiam prípadu, najmä povahe vyhrážky, fyzickým a charakterovým vlastnostiam páchateľa v porovnaní s fyzickými a povahovými vlastnosťami poškodeného, ich vzájomnému vzťahu a podobne.

Je potrebné ďalej uviesť, že pre naplnenie znaku skutkovej podstaty tohto prečinu je nutné, aby vyhrážanie bolo podané takým spôsobom, aby to mohlo vzbudiť dôvodnú obavu, čo však nezávisí len on subjektívneho pocitu poškodeného ale aj od objektívnych skutočností celého skutku, ktorých posúdenie prináleží orgánom činným v trestnom konaní.

Podľa § 10 odsek 2 Trestného zákona nejde o prečin ak vzhľadom na spôsobom vykonania činu a jeho následky, okolnosti za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa je jeho závažnosť nepatrná.

Menej nebezpečné konanie je možné postihnúť ako priestupok proti občianskemu spolunažívaniu podľa § 49 ods. 1 písm. d) zák. č. 372/1990 Zb. o priestupkoch, kde tohto priestupku sa dopustí ten, kto úmyselne naruší občianske spolunažívanie vyhrážaním ujmou na zdraví, drobným ublížením na zdraví, nepravdivým obvinením z priestupku, schválnosťami alebo iným hrubým správaním.

Z vykonaného dokazovania boli preukázané vyššie uvedené skutočnosti, teda že došlo ku konfliktu medzi obvineným a poškodenou, z podkladov v spise sa nachádzajúcich však vyplýva, ako vnímala tieto skutočnosti poškodená, jej postoj ku konaniu a vyhrážkam obvineného - jej manžela. 

Podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku prokurátor, alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom, alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní. 

Keďže výsledky prípravného konania ukazujú, že skutok nevykazuje znaky trestného činu, ale vykazuje znaky priestupku, kde na jeho prejednanie je príslušný XXXXX, rozhodla som tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia a vec som podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku postúpila príslušnému orgánu na prejednanie priestupku. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú môže  podať obvinený a poškodený do 3 dní odo dňa jeho oznámenia cestou Okresnej prokuratúry Čadca na Krajskú prokuratúru Žilina.  Sťažnosť má odkladný účinok. Týmto rozhodnutím nie sú dotknuté nároky poškodenej strany, ktoré si môže uplatniť v príslušnom konaní na súde  (§ 185 a nasl. Trestného poriadku).

JUDr. Anna Lašová
prokurátorka