Okresná prokuratúra Bratislava III 
Vajnorská 47, 832 77 Bratislava 3 	

Sp. zn. : 4 Pv 589/09/1103	Bratislava III, 2.10.2013
EEČ : 2-10-184-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava III
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
v presne nezistenom čase po predchádzajúcej ústnej dohode dňa 27. 02. 2006 v Bratislave - Rači podpísal s poškodenou XXXXX zmluvu o budúcej zmluve, v ktorej sa zaviazal, že poškodenej sprostredkuje predaj 2 izbového bytu na Legerského ulici 4 v Bratislave, LV 2759 v sume 1.100.000,- Sk (v prepočte 36.513,31 €)  a to najneskôr do 60 dní od jej podpisu, pričom pri podpise zmluvy mu poškodená vyplatila zálohu v sume 282.243,- Sk (v prepočte 9.638,75 €) a následne dňa 31. 03. 2006 pri podpise dodatku k zmluve mu doplatila sumu 57.600,- Sk (v prepočte 1.911,97 €), kúpu bytu však nesprostredkoval a poškodenej aj napriek jej výzvam zaplatenú zálohu nevrátil, čím poškodenej XXXXX, nar. XXXXX trvale bytom XXXXX, XXXXX spôsobil škodu v celkovej sume 339.843,- Sk (11.280,72 €), 

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ Policajného zboru, odboru kriminálnej polície, oddelenia ekonomickej kriminality vedie pod ČVS:ORP-807/OEK-B3-2009 trestné stíhanie proti obvinenému XXXXX pre prečin sprenevery podľa § 213 odsek 1, odsek 2 písmeno a) Trestného zákona na tom skutkovom základe ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Podľa § 213 odsek 1 Trestného zákona, kto si prisvojí cudziu vec, ktorá mu bola zverená, a spôsobí tak na cudzom majetku škodu malú, potrestá sa odňatím slobody až na dva roky. 

Podľa § 213 odsek 2 písmeno a) Trestného zákona, odňatím slobody na jeden až päť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 a spôsobí ním väčšiu škodu. 

Podľa § 130 odsek 3 Trestného zákona, zverenou vecou sa na účely tohto zákona rozumie vec vo vlastníctve inej osoby, ktorú má páchateľ na základe zmluvy v oprávnenom užívaní alebo z dôvodu plnenia určitých úloh podľa dispozície jej vlastníka v držbe so záväzkom použiť ju len na dohodnutý účel alebo za dohodnutých podmienok ju vlastníkovi vrátiť. 

Podľa § 130 odsek 4 Trestného zákona, prisvojením veci sa na účely tohto zákona rozumie odňatie veci z dispozície vlastníka alebo inej osoby, ktorá ju má oprávnene, bez súhlasu, s úmyslom s ňou nakladať ako s vlastnou vecou. 

Podľa § 215 odsek 1 písmeno b) Trestného poriadku, prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. 

Poškodená XXXXX podala trestné oznámenie pre podozrenie zo spáchania trestného činu, ktorého sa mal dopustiť XXXXX ako konateľ spoločnosti XXXXX s.  r. o. na tom skutkovom základe ako je uvedené vo výroku tohto uznesenia. Na základe podaného trestného oznámenia bolo uznesením pod ČVS:ORP-807/OEK-B3-2009 zo dňa 26. 08. 2009 začaté trestné stíhanie pre prečin sprenevery podľa § 213 odsek 1, odsek 2 písmeno a) Trestného zákona a následne uznesením zo dňa 08. 02. 2011 bolo XXXXX pre uvedený prečin podľa § 206 odsek 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie. 

V priebehu vyšetrovania bol do spisu zabezpečený výsluch obvineného, ktorý do zápisnice o výsluchu zo dňa 04. 03. 2011 (č. l. 30-35) uviedol, že poškodená ho v období mesiaca február - marec 2006 oslovila za účelom sprostredkovania kúpy bytu. Následne spolu s XXXXX navštívili XXXXX, predsedkyňu Spoločenstva vlastníkov bytov (ďalej aj len „SVB“), ktorá im vypočítala dlžobu na byte nachádzajúceho sa na Légerského ulici 4 a súčasne oznámila, že byt je už v exekúcií. Navštívili dražobnú spoločnosť, ktorá mala dražbu bytu realizovať, kde im bola výška podlžností potvrdená, pričom išlo približne o 300.000,- Sk. Celková cena bytu bola približne 1.100.000,- Sk, ktorú skutočnosť oznámili poškodenej, ktorá s uvedenou cenou súhlasila, na základe čoho došlo k podpisu zmluvy o budúcej zmluve, ktorej predmetom bolo uzavretie kúpnej zmluvy na predmetný byt, pričom poškodená pri jej podpise odovzdala XXXXX konajúcemu na základe generálnej plnej moci hotovosť vo výške približne 300.000,- Sk, ktorú tento vložil na účet vedený v Dexia banke, ktorého majiteľom bolo SVB. Následne mu poškodená ešte vyplatila približne 40.000,- Sk, ktoré peniaze boli použité ako poplatok exekútorovi. Po vyplatení uvedených dlhov viaznucich na byte predsedkyňa SVB ako aj exekútor vydali potvrdenie za účelom jeho odblokovania na katastri nehnuteľností. Približne po uplynutí troch týždňov bolo od predsedkyne SVB zistené, že byt je už predaný. Snažili sa skontaktovať s pôvodným majiteľom bytu XXXXX, avšak neúspešne a poškodenej oznámil, že k predaju bytu nedôjde, ale peniaze jej vráti, pričom bol dohodnutý splátkový kalendár, ktorý však nakoľko nemal finančné prostriedky a bol nezamestnaný nedodržal. Skutočnosť, že poškodenej sľúbil sprostredkovať iný byt na Teplickej 1, poprel. K predmetnému výsluchu predložil listinné dôkazy za účelom preukázania jeho tvrdení (č. l. 104-105). Pri ďalších výsluchoch využil svoje právo a odmietol k veci vypovedať. 

Ďalej vyšetrovateľ vykonal výsluch poškodenej (č. l. 36-46), ktorá uviedla skutočnosti obsiahnuté v podanom trestnom oznámení, výsluch svedka XXXXX (č. l. 51-61), ktorý s obvineným v rámci sprostredkovania bytu poškodenej spolupracoval, XXXXX (č. l. 62-67), predsedkyni SVB, výsluch svedka XXXXX, zamestnankyňa dražobnej spoločnosti (č. l. 71-76), XXXXX, exekútor, ktorí svedkovia skutočnosti uvedené obvineným potvrdili.

V tejto súvislosti je potrebné poukázať na výpoveď svedka XXXXX, ktorý k veci uviedol, že na sprostredkovaní bytu spolupracoval s obvineným, ktorý bol konateľom spoločnosti XXXXX s. r. o., pričom on uzatvoril s poškodenou zmluvu o budúcej zmluve v Rači u notára, pri ktorom podpise mu táto odovzdala hotovosť vo výške 282.243,- Sk, o čom jej on vydal príjmový pokladničný doklad číslo 94/06. Tieto finančné prostriedky odovzdal obvinenému, ktorý mal nimi uhradiť podlžnosti viaznuce na byte, ktoré aj uhradil, pričom videl doklady uvedenú skutočnosť preukazujúce. Ďalej mu obvinený povedal, že je potrebné uhradiť dlh exekútorovi, na  základe čoho pripravil dodatok k zmluve o budúcej zmluve, ktorý on s poškodenou podpísal, prevzal od nej finančné prostriedky vo výške 57.600,- Sk, vystavil jej príjmový pokladničný doklad číslo 95/06 a tieto ešte v ten istý deň odovzdal obvinenému. Následne on už s obvineným nespolupracoval, v dôsledku čoho nevie uviesť, čo sa dialo ďalej, len vie, že sa predaj bytu naťahoval. Ohľadne predmetného bytu sa stretol tiež s predsedkyňou SVB, ktorá mu oznámila, že byt je predaný. 

K veci bol vykonaný vo vzťahu ku skutočnosti, že obvinený mal poškodenej následne ako vyšlo najavo, že byt bol predaný inému záujemcovi, ponúknuť sprostredkovanie bytu na Teplickej 1, výsluch svedka XXXXX (č. l. 57-61), v tom čase spolumajiteľ predmetného bytu, ktorý k veci uviedol, že predmetný byt má v spoluvlastníctve so synom, pričom nikdy nemali v úmysle ho predať, resp. že jeho predaj ani nie je možný, nakoľko je zaťažený záložným právom v prospech Prvej stavebnej sporiteľni ako zabezpečenie hypotéky, ktorú si bral jeho syn. K osobe obvineného a svedka XXXXX s obvineného sa vyjadril tak, že títo ho nikdy neoslovili, nikdy ich nevidel ani ich nepozná. Má len vedomosť, že v ich bytovke nastali problémy s predajmi bytov, pričom konkrétne má vedomosť o dvoch prípadoch, kedy susedom neplatičom nejaký pán ponúkal, že za nich vyrovná dlhy a títo následne z týchto bytov boli vysťahovaní.

XXXXX k veci uviedla, že majiteľom predmetného bytu bol XXXXX, ktorý bol dlžníkom SVB, nakoľko však dlh neuhrádzal, bol proti nemu podaný návrh na vydanie platobného rozkazu, na základe čoho bol platobný rozkaz vydaný a nakoľko tento svoj dlh nesplnil, SVB pristúpilo k vymáhaniu pohľadávky jeho predajom prostredníctvom dražby. SVB dňa 24. 10. 2005 s Dražobnou spoločnosťou, a.  s. so sídlom Bratislava, Gunduličova 3 uzavrelo zmluvu o výkone dražby. Približne v apríli 2006 za ňou prišiel obvinený, ktorý sa informoval ohľadne predmetného bytu, pričom tento mal i plnú moc na zastupovanie pôvodného majiteľa a požiadal ju o dopočítanie sumy pohľadávky dlžníka a nakoľko sa ona domnievala, že zastupuje dražobnú spoločnosť vystavila dopočítanie, pričom išlo o sumu vo výške 299. 951,- Sk, ktorá im bola vložená na účet SVB. Vzhľadom k tomu, že mala za to, že táto suma bola vyplatená dražobnou spoločnosťou, tejto dňa 30. 05. 2006 uhradila dohodnutú províziu v sume 15.470,- Sk  a následne dňa 25. 04. 2006 vystavila pre katastrálny úrad potvrdenie, že na byte neviaznu žiadne nedoplatky. Pohľadávky na byte boli uhradené v celej výške.  

Svedkyňa XXXXX, pracovníčka Dražobnej spoločnosti, a. s. k potvrdila skutočnosti uvádzané predsedkyňou SVB, teda že na predmetný byt za účelom vymoženia ich pohľadávky bola uzatvorená zmluva o výkone dražby, pričom však uviedla, že k dražbe nakoniec nedošlo. Predpokladá, že sa tak stalo na žiadosť navrhovateľa dražby, nakoľko im bola vyplatená dohodnutá provízia vo výške 15.470,- Sk a teda možno predpokladať, že dlh voči navrhovateľovi dražby bol uhradený. V spisovej zložke sa nenachádzajú žiadne dokumenty ohľadne komunikácie so spoločnosťou XXXXX spol. s r. o., resp. s obvineným a nakoľko v tom čase v spoločnosti nepracovala, sa k tomu vyjadriť nevedela. Do spisu založila faktúru, na základe ktorej bola vyúčtovaná odmena za vykonanie dražby (č. l. 78) ako aj ďalší listinný materiál zo spisovej zložky týkajúci sa predmetnej dražby. 

Ďalej bol k veci vypočutý svedok XXXXX, ktorý uviedol, že obvineného pozná, pričom po predložení príjmového pokladničného dokladu na sumu 39.151,- Sk uviedol, že tento nasvedčuje tomu, že uvedená suma bola uhradená v prospech exekučnej veci sp. zn. 258/2003. 

Dňa 12. 08. 2011 bol vykonaný výsluch svedka XXXXX, súčasná majiteľka predmetného bytu (č. l. 85-87), ktorá ku skutočnostiam ako sa k bytu dostala uviedla, že tento v roku 2006 kúpila do XXXXX, ktorý bol vlastníkom len krátko a kúpil ho od nejakého pána, ktorý býval v byte pred ním. K bytu sa dostala tak, že jej bývalý manžel XXXXX ju zoznámil so XXXXX, ktorá údajne mala realitnú kanceláriu. Zmluvu o kúpe bytu podpisovala u notára s XXXXX, pričom spolu boli aj na katastri, kde podali návrh na vklad v zrýchlenom konaní. Za byt odmietla zaplatiť, kým nebude vydaný list vlastníctva, nakoľko sa bála a teda potom, ako list vlastníctva obdržala, XXXXX odovzdala sumu vo výške 1.400.000,- Sk, ktorý vtedy prišiel so XXXXX a tejto peniaze hneď odovzdal. XXXXX jej predtým ako kúpila byt predložil všetky doklady preukazujúce vyrovnanie všetkých podlžností, pričom na šekoch bol ako platca podlžností uvedený pôvodný majiteľ XXXXX. Následne uviedla, že byt mal XXXXX kúpiť od XXXXX, pričom v rámci predaja bytu sa s nikým iným okrem uvedených osôb nestretla. 

Ďalej bola vo veci realizovaná právna pomoc za účelom vykonania výsluchu svedka XXXXX (č. l. 88-96), pôvodný majiteľ predmetného bytu, ktorý k veci uviedol, že byt nikdy nepredával, plnú moc na zastupovanie za účelom jeho predaja nikdy nevystavil ani nepodpísal, obvineného nepozná a nikdy sa s ním nestretol. Ďalej uviedol, že v konaní vedenom na Prezídiu Policajného zboru Slovenskej republiky, Úrade boja proti korupcii vystupuje v procesnom postavení poškodeného práve v dôsledku toho, že niekto predal jeho byt. 
Na základe uvedených skutočností boli do spisu zabezpečené podstatné časti vyšetrovacieho spisu vedeného na ÚBOK, PPZ vedený pod ČVS:PPZ-68/BOK-XXXXX-2010, pôvodne pod ČVS:PPZ-80/BPK-B-2007 a to uznesenie o začatí trestného stíhania (č. l. 128-139), zápisnica o výsluchu svedka XXXXX (č. l. 140-143), zápisnica o výsluchu obvineného XXXXX (č. l. 144-151), zápisnica o výsluchu poškodeného XXXXX (č. l. 152-158), zápisnica o výsluchu obvineného XXXXX (č. l. 159-164), obvinenej XXXXX (č. l. 165-171), svedka IXXXXX (č. l. 172-176), časť spisovej zložky  katastra nehnuteľností k LV 2759 v rámci konania V-5880/06 (č. l. 177-180), návrh na vklad vlastníckeho práva (č. l. 180-181, 306-307), znalecký posudok z odboru písmoznalectva, ktorého predmetom skúmania bolo, či kúpnu zmluvu zo dňa 28. 04. 2006  podpísal pôvodný majiteľ bytu XXXXX ako predávajúci a XXXXX ako kupujúci so záverom, že XXXXX, že sporné podpisy vykazujú zhodné znaky a teda nie je možné jednoznačne vylúčiť alebo potvrdiť, že pochádzajú od tej istej osoby, pričom ich však XXXXX nevyhotovil, avšak boli napodobnené pisateľom, ktorý jeho pravé podpisy poznal. 
Na základe skutočností vyplývajúcich zo zabezpečených častí predmetného spisu bolo pristúpené dňa 29. 01. 2013 k vykonaniu výsluchu svedka XXXXX (č. l. 100-103), ktorý k predmetnému bytu uviedol, že nakoľko zháňal byt pre bývalú manželku XXXXX oslovil XXXXX, či nevie niečo zohnať, ona potom po nejakom čase ponúkla byt na Légerského 4 a niekedy približne v mesiaci marec 2006 ich XXXXX v Obchodnom dome Slimák zoznámila s obvineným, ktorý sa predstavil ako konateľ spoločnosti XXXXX s. r. o. a uviedol, že má v ponuke byt po neplatičovi na Légerského 4, pričom na ňom sú nedoplatky cca v sume 500.000,- Sk, ktoré je potrebné najskôr uhradiť a že celková suma bude 1.400.000,-Sk. Obvinený mu ukázal plnú moc od pôvodného majiteľa bytu, ktorý sa volal XXXXX, ktorý tam už dva roky nebýva, čo potvrdila predsedníčka SVB ako aj XXXXX. Nakoľko mali z kúpy bytu obavy, XXXXX za prítomnosti obvineného uviedla, že tento byt najskôr prevedú na inú osobu a potom sa odpredá jeho bývalej manželke. Neskôr sa stretli v jeho reštaurácií Cerbrus v zložení obvinený, XXXXX, XXXXX, kde mu povedali, že je potrebné uhradiť nedoplatky, exekútora a dražobnú spoločnosť, potom byt predajú XXXXX, ktorý ho predá jeho bývalej manželke. Ďalej sa dňa 24. 04. 2006 stretli v Redcafé na Račianskom mýte, ktorého stretnutia sa zúčastnila XXXXX a obvinený, ktorému odovzdal finančnú hotovosť 500.000,- Sk. Tento odišiel do Dexia banky a zrejme aj na poštu uhradiť dlhy voči dražobnej spoločnosti a správcovi bytu a po nejakom čase sa vrátil a doniesol doklady o ich úhrade a to sumy 299.951,- Sk, 149.298,- Sk a dvakrát po 5.658,- Sk. Na druhý deň išiel s obvineným k exekútorovi, ktorému obvinený vyplatil 39.151,- Sk z peňazí, ktoré mu predtým odovzdal, na základe čoho im tento vystavil kvitanciu, vďaka ktorej bolo možné odblokovať exekútorský nárok na katastri. Ďalej uviedol, že išlo o jeho peniaze, resp. peniaze jeho firmy, nakoľko on sa  s bývalou manželkou dohodol, že ona mu dá peniaze až potom ako sa byt prepíše na ňu. XXXXX potom prepísala ten byt na XXXXX a dňa 05. 05. 2006 si v Technopole u notára dohodli stretnutie, na ktorom jeho exmanželka dala 1.400.000,- Sk XXXXX, ktorá mu z týchto peňazí vyplatila 500.000,-Sk, bývalá manželka podpísala kúpnu zmluvu, ktorú priniesla XXXXX, ktorá potom spolu so XXXXX išla dať overiť jeho podpis k notárovi a potom ako sa vrátili, išli on, jeho bývalá manželka a XXXXX prevziať byt, kde ich čakal obvinený, ktorý im odovzdal kľúče a ukázal výzvu pre pôvodného majiteľa bytu na vypratanie. Potom on tieto dokumenty odniesol na kataster, kde sa vybavil prepis bytu.  

XXXXX XXXXX (č. l. 106-108) vo výsluchu zo dňa 25. 04. 2013 skutočnosti uvádzané svedkom XXXXX poprela a uviedla, že jeho tvrdenia nie sú pravdivé, nakoľko ona sa v predmetnom čase nachádzala mimo územia Slovenskej republiky.

XXXXX v procesnom postavení svedka dňa 22. 10. 2012 do zápisnice (č. l. 97-99) uviedol, že jeho kamarát XXXXX ho niekedy v roku 2006 zoznámil so XXXXX, zoznámili sa v reštaurácií Cerbrus a vtedy mu povedali, že na neho prepíšu nejaký byt asi na Légerského ulici, pričom mu za to potom dajú nejakú odmenu. Podstata mala spočívať v tom, že XXXXX nájde byt, ktorý sa prepíše na neho, potom sa prerobí a následne predá ďalšiemu kupcovi a on za to dostane províziu. K prevodom sporného bytu uviedol, že podpisoval nejaké papiere, na základe ktorých sa stal vlastníkom tohto bytu a to u notára v Technopole, kde bola prítomná XXXXX a asi aj XXXXX, pričom či tam bol prítomný pôvodný majiteľ bytu, alebo niekto, kto sa za neho vydával, si nepamätá. Následne mu po krátkej dobe XXXXX povedal, že byt sa prepíše na jeho bývalú manželku XXXXX, z ktorého dôvodu on bol opäť u notára asi spolu so XXXXX, XXXXX a zrejme aj s XXXXX, podpísal nejaké papiere, asi kúpno-predajnú zmluvu na základe ktorej sa potom majiteľkou stala XXXXX. On v celej veci figuroval len tak, že keď bolo treba podpísal nejaké papiere a za to dostal nejakú sumu, v danom prípade 5.000,- Sk. 

Z uvedeného vyplýva, že vo veci bolo vykonané rozsiahle dokazovanie za účelom objasnenia rozhodných skutočností a najmä, či skutok, ktorého sa obvinený voči poškodenej dopustil napĺňa skutkovú podstatu prečinu sprenevery podľa § 213 odsek 1, odsek 2 písmeno a) Trestného zákona, resp. iného trestného činu uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona, na základe výsledkov ktorého je však nevyhnutné konštatovať, že konanie obvineného nenapĺňa znaky žiadneho trestného činu. 

Z doposiaľ vykonaného dokazovania zdokumentovaného v predloženom vyšetrovacom spise vo vzťahu k poškodenej vyplýva, že obvinený XXXXX ako konateľ spoločnosti XXXXX s. r. o. uzavrel s poškodenou XXXXX prostredníctvom XXXXX dňa 27. 02. 2006 zmluvu o budúcej zmluve, ktorej predmetom bolo budúce uzavretie zmluvy o kúpe bytu, resp. sprostredkovanie kúpy bytu, na základe ktorej mu poškodená prostredníctvom XXXXX, ktorý mal generálnu plnú moc na zastupovanie obvineného, odovzdala finančnú hotovosť vo výške 282.243,- Sk (v prepočte 9.368,75 €) za účelom vyplatenia podlžností pôvodného vlastníka bytu XXXXX XXXXX Uvedené preukazuje príjmový pokladničný doklad č. 94/06 vystavený spoločnosťou XXXXX s. r. o. Zo spisového materiálu súčasne tiež vyplýva, že XXXXX dňa  24. 04. 2006 vložil finančné prostriedky vo výške 299.951,- Sk (v prepočte 9.956,55 €) v hotovosti na účet Spoločenstva vedený v Dexia banke. Následne dňa 30. 03. 2006 obvinený opätovne kontaktoval poškodenú a uviedol, že je potrebné, aby uhradila ďalších 57.600,- Sk (1.911,97 €) na doplatenie podlžností. Na základe uvedeného poškodená dňa 31. 03. 2006 finančné prostriedky v uvedenej výške pri podpise dodatku k zmluve opäť prostredníctvom XXXXX uhradila (príjmový pokladničný doklad č. 95/06), pričom tento ich odovzdal obvinenému. Z druhej poškodenou zrealizovanej platby obvinený sumu vo výške 39.151,- použil na úhradu poplatkov exekútorovi JUDr. XXXXX, ktorý prijatie uvedených finančných prostriedkov, po predložení príjmového pokladničného dokladu s odtlačkom jeho pečiatky, potvrdil. 

Pri vyhodnocovaní skutkového stavu z hľadiska naplnenia znakov skutkovej podstaty prečinu sprenevery podľa § 213 odsek 1, odsek 2 písmeno a) Trestného zákona bolo potrebné vyhodnotiť, či obvinený svojim konaním naplnil objektívnu stránku uvedeného prečinu spočívajúcu v tom, že finančné prostriedky zverené na účel úhrady dlhov v zmysle zmluvy o budúcej zmluve (č. l. 130-131) viaznucich na byte na tento účel nepoužil, ktorá skutočnosť však preukázaná nebola. Do spisu bol zabezpečený vklad hotovosti obvineným zo dňa 24. 04. 2006 na účet SVB, ktorú poškodená obvinenému prostredníctvom XXXXX dňa 27. 02. 2006 odovzdala, ako aj príjmový pokladničný doklad vystavený exekútorským úradom, ktorý bol poverený výkonom exekúcie v prospech SVB zo dňa 25. 04. 2006, o ktorom sa JUDr. XXXXX ako exekútor v procesnom postavení svedka vyjadril, že ide o platbu v prospech exekučného konania číslo 285/2003, ktorú poškodená obvinenému dňa 30. 03. 2006 odovzdala na úhradu ďalších dlhov viaznucich na nehnuteľnosti. 

So zreteľom na uvedené je potrebné uviesť, že nakoľko na potvrdenke o vklade hotovosti na účet SVB vystavenej Dexia bankou je v časti príkazcu uvedené meno obvineného a na príjmovom pokladničnom doklade vystavenom exekútorom je ako platca uvedená spoločnosť obvineného XXXXX s. r. o., skutočnosť, že uvedené prostriedky jemu poškodenou odovzdané použil na iný účel, preukázať nemožno. 

V intenciách výsledkov vykonaného dokazovania bolo preskúmané, či skutok nemožno posudzovať ako prečin podvodu podľa § 221 odsek 1, odsek 2 písmeno a) Trestného zákona, pričom rovnako naplnenie objektívnej stránky konaním obvineného konštatovať nemožno. 

Pre vyvodenie trestnej zodpovednosti za prečin podvodu podľa § 221 odsek 1, odsek 2 písmeno a) Trestného zákona je nevyhnutné obvinenému preukázať, že už v čase uzavretia zmluvy o budúcej kúpnej zmluve a prevzatí finančných prostriedkov od poškodenej nemal v úmysle túto kúpnu zmluvu uzavrieť a teda že túto podpísal len za účelom obohatenia sa na jej úkor. Obvinený však následne ako sa dozvedel o skutočnosti, že byt bol predaný inej osobe (a to i za predpokladu, že sa na uvedenom predaji určitým spôsobom podieľal) uvedené oznámil poškodenej, ktorej vrátenie ňou poskytnutých finančných prostriedkov prisľúbil, dohodol s ňou splátkový kalendár a prípisom zo dňa 24. 11. 2006 adresovaným poškodenej uznal svoj dlh a od zmluvy pre nemožnosť jej splnenia zo dňa 27. 02. 2006 odstúpil. V kontexte uvedených skutočností tak obvinenému úmysel obohatiť sa na škodu majetku poškodenej a že by ho poňal najneskôr v čase uzavretia zmluvy, pričítať nemožno. Rovnaký záver je nevyhnutné prijať vo vzťahu k objektívnej stránke uvedeného prečinu, nakoľko z vykonaného dokazovania nevyplývajú skutočnosti, ktoré by preukazovali, že by obvinený svojim konaním uviedol poškodenú, resp. inú osobu do omylu, teda že by aktívnym prípadny akýmkoľvek pasívnym spôsobom predstieral skutočnosti v rozpore so reálnym stavom. 

	Súčasne uvádzam, že podvodné konanie musí byť nevyhnutne prostriedkom, ktorý páchateľ použil s cieľom na škodu cudzieho majetku seba alebo iného obohatiť, teda pre naplnenie znakov uvedeného trestného činu je relevantným len také konanie, ktoré časovo predchádza presunu majetkovej hodnoty z majetkovej sféry poškodeného do majetkovej sféry páchateľa, resp. inej osoby, nakoľko len také konanie môže v príčinnej súvislosti spôsobiť následok, ktorý ma podobu vzniku škody, resp. úbytku na strane poškodeného.  

V tejto súvislosti poukazujem na výpoveď svedkyne XXXXX, predsedkyne SVB, z ktorej vyplýva, že táto na žiadosť obvineného vystavila výpočet nedoplatkov viaznucich na byte, pričom však uviedla, že tento vystavila, nakoľko ona sama sa domnievala, že ide o osobu konajúcu v mene dražobnej spoločnosti, pričom však o koho v skutočnosti ide, vôbec nezisťovala a obvinený sa jej žiadnym spôsobom nepredstavoval. Naopak obvinený vždy konal ako konateľ spoločnosti XXXXX s. .r o., ktorá funkcia a konanie v jej mene mu právom prináležala. 

Napriek skutočnosti, že z výpovede svedka XXXXX vyplýva, že tento okrem iného s obvineným konal ohľadne kúpy predmetného bytu pre jeho bývalú manželku, za ktorým účelom mu on v hotovosti vyplatil finančné prostriedky vo výške 500.000,- Sk určené na úhradu dlhov, je potrebné uviesť, že na ním predložených dokladoch preukazujúcich ich úhradu nefiguruje meno obvineného, ale meno pôvodného majiteľa bytu. Hodnovernosť skutočností uvádzaných týmto svedkom tak i s prihliadnutím na výpoveď svedkyne XXXXX, ktorá uviedla, že finančné prostriedky vo výške 1.400.000,- Sk odovzdala priamo XXXXX, ktorý ich odovzdal XXXXX, pričom prítomnosť bývalého manžela nepotvrdila, je značne naštrbená. Nakoľko ide o výpovede prevažne obvinených vo vyššie spomínanej trestnej veci vedenej na PPZ, ÚBOK sú prakticky totožné s ich výpoveďami vykonanými v tomto konaní, istotne motivované snahou neusvedčiť sa výpoveďou v tejto trestnej veci. V tejto súvislosti najmä výpoveď XXXXX považujem za účelovú, s cieľom nezmariť svoju obhajobu spočívajúcu v jeho tvrdení, že za predaj predmetného bytu od XXXXX neobdržal odmenu.  
I za predpokladu, že by obvinený skutočne predaj predmetného bytu, ktorý sľúbil poškodenej sprostredkoval, či už v rámci právom aprobovaného alebo právom reprobovaného konania inej osobe, bolo by nevyhnutné jeho konanie voči poškodenej vyhodnotiť len ako nedodržanie zmluvného záväzku. V tejto súvislosti uvádzam, že skutočnosť, že obvinený nesplnil svoj záväzok sprostredkovať kúpu bytu vyplývajúci zo zmluvy, ktorú uzavrel s poškodenou, nie je možné kvalifikovať ako trestný čin. Pri uzatváraní akejkoľvek zmluvy strany automaticky vstupujú do rizika, že jedna z nich svoj záväzok nedodrží, resp. nebude schopná plniť. V danej veci sa tak stalo v dôsledku právnej skutočnosti - prevodu nehnuteľnosti, ku ktorému došlo na základe kúpnej zmluvy zo dňa 28. 04. 2006, v zmysle ktorej pôvodný majiteľ, resp. osoba za pôvodného majiteľa sa vydávajúca, predmetný byt predala XXXXX a to za kúpnu cenu 1.350.000,-, v nadväznosti na ktorú bol následne toho istého dňa podaný návrh na vklad vlastníckeho práva k nehnuteľnosti, pričom skutočnosť, či v danej veci išlo o skutočný, resp. fingovaný obchod, na posúdenie a vyvodenie trestnej zodpovednosti v nastolenej trestnej veci nemá žiadny podstatný vplyv.  

Po dôslednom vyhodnotení všetkých v konaní doposiaľ vykonaných dôkazov je tak potrebné konštatovať, že vyvodenie trestnej zodpovednosti voči obvinenému z dôvodu absencie znakov skutkovej podstaty prečinu sprenevery, resp. podvodu neprichádza do úvahy. Zo žiadnych objektívnych skutočností vykonaného dokazovania totiž nevyplýva, že v čase uzavretia zmluvy bolo možné predvídať, že k sprostredkovaniu kúpy bytu nedôjde, v dôsledku čoho tak uvedenie poškodenej do omylu v čase uzavretia zmluvy obvineným konštatovať nemožno a súčasne nakoľko obvinený XXXXX finančné prostriedky obdržané od poškodenej preukázateľne na vyrovnanie dlžôb, resp. nedoplatkov, ktoré viazli na nehnuteľnosti použil, je nevyhnutné konštatovať, že tieto na účel, na ktorý mu boli v zmysle uzavretej zmluvy s poškodenou zverené, skutočne použil. 

V tejto súvislosti uvádzam, že poškodená disponuje právoplatným platobným rozkazom Okresného súdu XXXXX III zo dňa 01. 06. 2009 pod sp. zn. 40 RO/101-2009, ktorým bol obvinený ako odporca zaviazaný na plnenie žalovanej peňažnej sumy a ktorý nadobudol právoplatnosť dňa 30. 06. 2009, v čoho dôsledku je riadnym exekučným titulom, na základe ktorého je oprávnená pristúpiť k vymáhaniu svojej pohľadávky voči obvinenému cestou exekučného konania. 

V tejto súvislosti je nevyhnutné poznamenať, že poškodená od istej miery v rámci uzavretia predmetnej zmluvy o budúcej zmluve zanedbala svoje povinnosti, predmetný byt si žiadnym spôsobom nepreverila, neprijala žiadne adekvátne a účinné opatrenia za účelom ochrany svojich subjektívnych práv, resp. za účelom ich vymožiteľnosti v budúcnosti a do predmetného záväzkového vzťahu vstúpila bez toho, aby si vôbec overila, či obvinenému právo disponovať s predmetným bytom prislúcha. Akákoľvek majetková dispozícia je spojená s určitou mierou nevyhnutného nebezpečenstva, teda nebezpečenstva, ktoré v danom prípade možno predvídať, v záujme ktorého eliminácie sa tiež vyžaduje, aby osoby, ktoré takúto dispozíciu realizujú dodržali určitú bežnú nevyhnutnú mieru opatrnosti. Poškodená však do predmetnej majetkovej dispozície vstúpila bez toho, aby túto dodržala a to napriek tomu, že bežnými a ľahko dostupnými prostriedkami riziko vzniku škody v jej majetkovej sfére bola spôsobilá zamedziť.  

Naplnenie znakov skutkovej podstaty niektorého z trestných činov uvedených v osobitnej časti Trestného zákona je v danom prípade nevyhnutné s prihliadnutím na skutočnosť, že základom posudzovanej veci je súkromnoprávny vzťah posudzovať tiež z hľadiska naplnenia obvyklej miery opatrnosti poškodeného, nakoľko v prípadoch založených na súkromnoprávnych vzťahoch je potrebné trvať na tom, aby na ochranu svojich majetkových záujmov primárne dbali najmä účastníci takýchto vzťahov, od ktorých možno vyžadovať, aby postupovali obozretne a dodržiavali aspoň elementárne zásady opatrnosti a to obzvlášť v prípadoch, v ktorých mieru bežnej opatrnosti dostupnými prostriedkami zabezpečiť možno. 

V danej veci poškodená obvinenému uhradila viac ako 300.000,- Sk a to bez toho, aby sa zaujímala o právne vzťahy týkajúce sa tejto nehnuteľnosti, pričom za predpokladu, že by si od obvineného vyžiadala list vlastníctva, resp. plnú moc na zastupovanie pôvodného vlastníka, ktorá by na nakladanie s nehnuteľnosťou oprávňovala, nielenže by vzniku škody v jej majetkovej sfére bola spôsobilá zabrániť, ale taktiež by sprístupnila i orgánom činným v trestnom konaní väčší priestor v rámci dokazovania a umožnila preukázanie a objasnenie takých skutočností, ktoré na vyhodnotenie konania obvineného ako trestného činu majú podstatný vplyv. 

So zreteľom na uvedené skutočnosti tak skutok, pre ktorý bolo obvinenému vznesené obvinenie nemožno kvalifikovať ako prečin sprenevery podľa § 213 odsek 1, odsek 2 písmeno a) Trestného zákona ani ako iný trestný čin uvedený v osobitnej časti Trestného zákona, v čoho dôsledku bolo nevyhnutné postupovať v zmysle ustanovenia § 215 odsek 1 písmeno b) Trestného poriadku a trestné konanie vedené proti obvinenému zastaviť. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Linda Helingerová
prokurátorka