Okresná prokuratúra Bratislava V 
Prokofievova 4, 851 01 Bratislava 5 	

Sp. zn. : 1 Pv 111/12/1105	Bratislava V, 21.10.2013
EEČ : 2-12-382-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Zločin:	Týranie blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 odsek 1 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava V
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Obvodnému úradu v Bratislave, Odboru všeobecnej vnútornej správy, Staromestská 6

v období od roku 2011 do 22.02.2012, najmä v mieste bydliska na XXXXXv Bratislave týra svoju bývalú manželku XXXXX, ako aj dcéru XXXXX tak, že im každodenne po požití alkoholu vulgárne nadáva, ponižuje ich nadávkami, vyhráža sa im často že ich zabije, že im niečo spraví, že všetko oľutujú, na poškodenú XXXXX pľuje a vyhráža sa jej fyzickým násilím, obe poškodené fyzicky napáda, čím poškodeným XXXXX, nar. XXXXX a XXXXX, nar. XXXXX, obe trvale bytom XXXXX, XXXXX spôsobuje fyzické a psychické utrpenie a obmedzuje ich bezpečnosť,

pretože výsledky vyšetrovania nepreukazujú, že ide o trestný čin, ale môže sa jednať o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom proti občianskemu spolunažívaniu podľa § 49 odsek 1 písmeno d) zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch  v znení neskorších predpisov a iné.

Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ PZ, Okresného riaditeľstva PZ XXXXX V, Odboru kriminálnej polície v konaní vedenom pod sp. zn. XXXXX uznesením zo dňa 22.02.2012 začal trestné stíhanie a následne uznesením zo dňa 23.02.2012 pod rovnakou spisovou značkou vzniesol obvinenie XXXXX pre zločin týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 písm. a) na skutkovom základe uvedenom v citovanom uznesení o vznesení obvinenia.

Dňa 26.09.2013 predložil vyšetrovateľ PZ tunajšej prokuratúre návrh na postup podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku.

Preskúmaním na vec sa vzťahujúceho spisového materiálu som dospela k záveru, že predložený návrh vyšetrovateľa PZ na postúpenie veci je opodstatnený a že vo veci bude potrebné postupovať podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku.
 
Podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní. 

Zločinu podľa § 208 ods. 1 písm. a) Trestného zákona sa dopustí ten, kto týra blízku osobu alebo osobu, ktorá je v jeho starostlivosti alebo výchove, spôsobujúc jej fyzické utrpenie alebo psychické utrpenie bitím, kopaním, údermi, spôsobením rán a popálenín rôzneho druhu, ponižovaním, pohŕdavým zaobchádzaním, neustálym sledovaním, vyhrážaním, vyvolávaním strachu alebo stresu, násilnou izoláciou, citovým vydieraním alebo iným správaním, ktoré ohrozuje jej fyzické alebo psychické zdravie alebo obmedzuje jej bezpečnosť.
 
Z predloženého spisového materiálu vyplýva, že obvinený spáchanie skutku uvedeného vo výrokovej časti uznesenia nepriznal. Uviedol, že  22.02.2012 určite poškodené nebil, len im nadával. Uviedol, že od XXXXX je s exmanželkou rozvedený. Posledný rok to bolo zlé, nadávali si vulgárne. Manželka chodila domov pod vplyvom alkoholu. Dcére nadával, keď prišli niekedy zo žúru domov, vzájomne sa hádali. Dcéru nikdy neudrel, prichádzalo len k hádkam. Rok 2011 bol pre všetkých hektický a prirodzene nadväzoval na rozvod. Bol poznačený vzájomnými hádkami, osočovaním, obviňovaním, kto môže za rozvrat manželstva a v tomto duchu vyznievala aj daná atmosféra v byte, kde žili. Najčastejšou príčinou hádok boli peniaze, ktoré dával exmanželke na nájom a poplatky, pričom zistil, že ona uvedené neplatila, čím vznikol dlh na nájme. 

 Bývalá manželka obvineného, poškodená XXXXX bola ku skutku viackrát vypočutá. Pri výsluchu dňa 24.02.2012 uviedla, že obvinený sa jej najmä v priebehu posledného roku vyhráža a ona sa jeho hrozieb bojí. Nadáva jej najmä pod vplyvom alkoholu, pľuje na ňu. Tiež sa vyhráža ich dcére XXXXX. Popísala incident, ku ktorému malo prísť 22.02.2012. Uviedla, že žijú v spoločnom byte po rozvode. 
Pri výpovedi zo dňa 10.04.2012 ku skutku uviedla, že 22.02.2012, ako prišla z práce, jej vulgárne nadával, medzitým prišla dcéra s kamarátkou. Vyhrážal sa im, sotil do nej. Volala potom na políciu. Uviedla, že má zo všetkého stres.  
Dňa 18.09.2012 bola ku skutku opätovne vypočutá, pričom  zmiernila svoju výpoveď voči obvinenému. Uviedla, že pokiaľ ide o napádanie, nadávky a hádky, tieto boli vzájomné a súviseli s ich zlými vzťahmi, ktoré vyvrcholili rozvodom. Pokiaľ ide o vyhrážky, ktoré uviedla v predchádzajúcich výpovediach konštatovala, že si nie je istá, či by tieto obvinený aj uskutočnil. Viac ku skutku odmietla vypovedať a nechcela sa s obvineným ani konfrontovať. Na záver uviedla, že nechce, aby bol jej exmanžel stíhaný a súdený, v súčasnosti sa správa slušne. 

Dcéra obvineného, poškodená XXXXX, dňa 23.02.2012 vypovedala, že  obvinený pije alkohol a potom im vulgárne nadáva. Správa sa tak preto, lebo s mamou chodia von sa zabávať. Ona na jeho nadávky nereaguje. Mama sa sním háda. Videla, že obvinený dal jej mame asi 4 krát facku,  že ju ťahal za vlasy a držal pod krkom. Mama sa bráni tak, že ho odstrčí. Popísala incident zo dňa 22.02.2012, kedy bol a u nich jej kamarátka XXXXX, obvinený bol doma. Keď prišla domov mama, tak jej začal vulgárne nadávať, načo mama volala jej staršej sestre. Obvinený sa im vyhrážal. Uviedla, že sa bojí, že obvinený ublíži jej, aj jej mame.  
Pri výpovedi zo dňa 24.04.2012 poškodená XXXXX uviedla, že po rozvode rodičov začali s obvineným problémy. Ju napadol asi tri-štyri krát, tak že jej dal facku, sotil ju na posteľ a podobne. Zabitím sa jej vyhrážal asi dva krát. Videla tiež, že mamu asi štyri krát fyzicky napadol, vyhrážal sa jej asi raz do týždňa. Obvinený tak konal asi kvôli rozvodu, zo žiarlivosti, príčinou bol aj alkohol. 
Pri výsluchu dňa 13.03.2013 poškodená XXXXX zmiernila svoju výpoveď voči obvinenému a vypovedala, že zo strany obvineného nešlo o bezdôvodné napadnutie. Boli s ňou určité problémy v škole, z ktorých aj vyplývali ich vzájomné hádky s obvineným, preto je pravda, že dostala aj facku. Je tiež pravdou, že obvinený jej počas hádok vravel, že ju zabije, toto však nebrala nikdy vážne a nie je si istá, či mu v hneve tiež niečo také nepovedala a tiež to nemyslela vážne. Ak ju aj v noci zobudil, nebolo to z jeho strany schválne. K poslednému incidentu uviedla, že bola u nich jej kamarátka XXXXX a jej bolo nepríjemné, že sa rodičia hádajú ohľadom peňazí, ktoré mala mama zaplatiť, preto išla za obvineným, aby boli ticho. Vie, že jej vtedy vynadal, čo sa do toho stará. Správanie obvineného jej bolo nepríjemné, radšej by nebola svedkom hádok medzi rodičmi, ale ako týranie to určite nepociťovala. 

Svedok XXXXX vypovedala, že prišla k XXXXX kvôli výmene náušníc. Ako sedeli v izbe, počula z obývačky krik, pričom obvinený kričal po XXXXX mame. Čo kričal, nevie. Nezdá sa jej, že by sa im vyhrážal, nevidela ani fyzické násilie. 

Znalci z odboru zdravotníctva a farmácie, odvetvia psychiatria – XXXXX a XXXXX vypracovali  na základe písomného príkazu súdu psychiatrický znalecký posudok, v záveroch ktorého uviedli, že obvinený XXXXX mohol v čase spáchania skutku rozpoznať nebezpečnosť a protiprávnosť svojho konania, mohol svoje konanie aj ovládať. Jeho rozpoznávacie a ovládacie schopnosti boli znížené úmerne množstvu vypitých alkoholických nápojov.  Pobyt obvineného na slobode nie je pre spoločnosť nebezpečný z psychiatrického hľadiska. 

XXXXX, PhD. znalec z odboru psychológia, vypracoval psychologický znalecký posudok na obvineného, pričom okrem iného konštatoval, že vyšetrením obvineného nezistil znaky, ktoré by svedčili pre agresivitu, ako jadrovú, stabilnú a v obraze dominujúcu osobnostnú komponentu. Obvinený má sklony k emočnej uzavretosti, snahu izolovať svoje emočné prejavy, pričom uvedené vedie k nárastu psychickej tenzie a schopnosti primerane modulovať emočnú expresiu po pretečení miery zvládania. Vzťah obvineného k poškodeným je z jeho strany momentálne pozitívny, nemá záujem im škodiť, ani pomstiť sa, snaží sa, aby sa rozišli korektne, za dohody delenia spoločného bytu.  
 
Znalkyňa z odboru psychológia, XXXXX, PhD. vypracovala znalecký posudok na poškodené XXXXX a XXXXX, pričom uviedla, že obe vnímali správanie obvineného ako zahanbujúce a ponižujúce. U poškodenej XXXXX znalkyňa nezistila pohotovosť ku konfabuláciám, jej výpovede sú poznačené zjednodušovaním a sú neisté s opakovaním popisov. Poškodená XXXXX má negatívny citový vzťah k otcovi, ktorý sa odráža vo výpovedi. Motiváciou jej výpovedí je osobný útok obvineného voči nej. Konfabulácia sa však u nej nepreukázala, prevláda negatívny citový prejav, ktorý môže zveličovať rozsah správania obvineného.  Poškodené boli správaním obvineného neurotizované, čo však bol len situačne podmienená porucha, ktorá odznie v dôsledku separácie od obvineného. Poškodené vykazujú parciálne príznaky syndrómu týranej ženy, spôsobilosť brániť sa pred násilím otca, zjednocuje rodinu, znižuje dopad násilia a súčasne iniciuje syndróm nežiadúceho otca. 

Týraním je zlé zaobchádzanie s blízkou osobou, ktoré sa vyznačuje vyšším stupňom hrubosti a bezcitnosti a určitou trvalosťou, ktoré táto osoba pociťuje ako ťažké príkorie. Nevyžaduje sa, aby u zverenej osoby vznikli následky na zdraví, musí ísť však o konanie, ktoré týraná osoba pociťuje ako ťažké príkorie. 

Pod pojmom fyzické alebo psychické  utrpenie treba rozumieť taký stav, ktorý sa vyznačuje telesnými alebo duševnými bolesťami, ktoré ovplyvňujú obvyklý spôsob života týranej osoby a netrvajú celkom krátky, prechodný čas.  

Pre naplnenie formálnych znakov objektívnej stránky skutkovej podstaty trestného činu týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 Trestného zákona sa vyžaduje, aby páchateľ v príčinnej súvislosti so svojím protiprávnym správaním (kopanie, bitie, obmedzovanie spánku, obmedzovanie prístupu k majetku, ...) spôsobil fyzické utrpenie alebo psychické utrpenie u poškodenej osoby, z čoho možno vyvodiť záver, že nie každé, i keď dlhotrvajúce kopanie či bitie alebo iné popísané konanie v citovanom ustanovení, nemusí automaticky viesť k vyvodeniu trestnoprávnej zodpovednosti za spáchanie trestného činu týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 Trestného zákona, ak nedošlo k predpokladanému následku -  spôsobeniu fyzického utrpenia alebo psychického utrpenia. Teda v prípade, že páchateľ svojím činom nespôsobil daný následok, nemožno hovoriť o spáchaní trestného činu týrania blízkej osoby a zverenej osoby.
 
S prihliadnutím na závery znaleckého posudku vypracovaného na poškodené ako aj na výpovede samotných poškodených a svedkyne XXXXX, som toho názoru, že je preukázané, že sa obvinený XXXXX dopustil určitého protispoločenského konania, ale nie je preukázané, že toto jeho konanie dosiahlo takú intenzitu, ktoré by poškodeným spôsobilo fyzické či psychické utrpenie, ktoré možno subsumovať pod trestnoprávnu zodpovednosť spočívajúcu v spáchaní trestného činu týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 Trestného zákona.

Vzhľadom k vyššie uvedenému musím potom skonštatovať, že konaním obvineného XXXXX neboli naplnené všetky formálne znaky kladené na základnú skutkovú podstatu trestného činu týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 Trestného zákona účinného a teda v tejto veci nejde o daný trestný čin.

Taktiež som dospela k záveru, že vyššie uvedené konanie obvineného nevykazuje ani zákonné znaky inej skutkovej podstaty trestného činu uvedeného v osobitnej časti trestného zákona, pretože z výpovede poškodených XXXXX a XXXXX nevyplýva, že by vyhrážky, smerujúce voči ich osobám, vzbudili odôvodnenú obavu z toho, že obvinený svoje vyhrážky skutočne vykoná. 

	 Predmetné konanie obvineného je však možné posúdiť ako priestupok proti občianskemu spolunažívaniu v zmysle ustanovenia § 49 ods. 1 písm. d) Zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch, preto je potrebné uvedenú vec postúpiť Obvodnému úradu v Bratislave na prejednanie priestupku.

S poukazom na vyššie uvedené skutočnosti som rozhodla tak, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)Týmto uznesením nie sú dotknuté žiadne občiansko-právne nároky na náhradu škody.

Mgr. Monika Holzerová
prokurátorka