Okresná prokuratúra Košice I 
Mojmírova 5, 041 47 Košice 1 	

Sp. zn. : 3 Pv 483/10/8802	Košice I, 14.11.2013
EEČ : 2-63-272-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Neoprávnené používanie cudzieho motorového vozidla podľa § 217 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 576/2009 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Košice I
Podľa § 215 odsek 1 písmeno d (§ 9 odsek 1 písmeno b) Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
v dobe od 29.07.2010 do 19.08.2010 v Košiciach a inde neoprávnene používal osobné motorové vozidlo zn. Škoda Octávia, evidenčné číslo vozidla XXXXX ktoré mu bolo zverené na dočasné užívanie, na základe dohody o nájme  motorového vozidla firmou PC SOFT XXXXX, so sídlom XXXXX, ul. XXXXX, avšak uvedené vozidlo v stanovenom  termíne stanovenom podľa zmluvy nevrátil a ďalej do 19.08.2010 neoprávnene používal predmetné  cudzie motorové vozidlo, ktorého vlastníkom je XXXXX, Košice -okolie, ktorá splnomocnila  spol. PC SOFT XXXXX prenajímaním jej vozidla. 

lebo je trestné stíhanie neprípustné podľa § 9 odsek 1 písmeno b

Odôvodnenie:
Uznesením povereného príslušníka PZ Košice - Dargovských hrdinov pod sp. zn. ČSV:ORP-3135/DH-KE-2010 zo dňa 19.08.2010 bolo začaté trestné stíhanie a uznesením toho istého orgánu zo dňa 09.11.2012 vznesené obvinenie XXXXX  pre prečin neoprávneného používania cudzieho motorového vozidla podľa § 217 ods.1, Trestného zákona na tom skutkovom základe, že v dobe od 29.07.2010 do 19.08.2010 v Košiciach a inde neoprávnene používal osobné motorové vozidlo zn. Škoda Octávia, evidenčné číslo vozidla XXXXX, ktoré mu bolo zverené na dočasné užívanie, na základe dohody o nájme  motorového vozidla firmou PC SOFT XXXXX, so sídlom XXXXX, ul. XXXXX, avšak uvedené vozidlo v stanovenom  termíne stanovenom podľa zmluvy nevrátil a ďalej do 19.08.2010 neoprávnene používal predmetné  cudzie motorové vozidlo, ktorého vlastníkom je XXXXX, Košice -okolie, ktorá splnomocnila  spol. PC SOFT XXXXX prenajímaním jej vozidla. 

	Dňa 31.07.2013 predložil  na tunajšiu prokuratúru vyšetrovateľ OR PZ, Odboru kriminálnej polície, Odboru všeobecnej kriminality návrh na zastavenie trestného stíhania obvineného XXXXX.

	Po preskúmaní spisového materiálu som dospel k záveru, že je nepochybné, že skutok nie je trestným činom a nie je dôvod  na postúpenie veci.

	Podľa § 8 Trestného zákona trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú  uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.

	Z doposiaľ  vykonaného dokazovania vyplýva, že poškodený XXXXX uzavrel ústnu zmluvu o nájme motorového vozidla s XXXXX po tom, čo predošlý nájom skončil na základe písomnej zmluvy dňa 11.06.2010.

Trestné právo je prostriedkom ultima ratio (ide o poslednú a najkrajnejšiu možnosť), čo znamená, že v trestnoprávnej náuke, ako aj v praxi sa už tradične vychádza zo zásady pomocnej úlohy trestnej represie (zásada subsidiarity).
Podľa tejto zásady má byť trestné právo použité len ako najkrajnejší prostriedok a len pri typovo najzávažnejších porušeniach spoločenských vzťahov, záujmov a hodnôt, teda len tam, kde iné možnosti, hlavne prostriedky ostatných právnych odvetví nie sú dostatočné, teda už boli vyčerpané, sú neúčinné alebo zjavne nie  sú vhodné.

Princíp trestného práva  ako prostriedku ultima ratio sa prejavuje najmä  v prípadoch, ktoré majú súkromnoprávny základ, pričom v takýchto prípadoch musia orgány činné v trestnom konaní a súd vykladať znaky skutkových podstát, prevažne majetkových trestných činov (tak, ako je to aj v posudzovanom  prípade), aj s vedomím, že princíp ultima ratio je neoddeliteľnou súčasťou  formálnych znakov skutkovej podstaty trestného činu  a má vplyv aj na subjektívnu stránku trestného činu a musia tiež náležite zvažovať, či je možné využiť inštitúty iných právnych odvetví na namietané porušenie práva a či  týmito inštitútmi možno reálne dosiahnuť nápravy, ak k porušeniu práva skutočne došlo. Princíp ultima ratio tak umožňuje orgánom činným v trestnom konaní a súdu odlíšiť prípady, ktoré spadajú výhradne do sféry občianskoprávnych, obchodných, či pracovnoprávnych vzťahov od trestnej činnosti. I trestné právo a skutkovú podstatu prečinu neoprávneného používania cudzieho motorového vozidla podľa § 217 Trestného zákona je možné použiť len v súkromnoprávnych (pracovnoprávnych) vzťahov, ktoré už zjavne presahujú ich rámec a napríklad už majú povahu pravidelnej ignorácie pokynov zamestnávateľa zo strany svojho zamestnanca, resp. ide o časté a nákladné neoprávnené cesty do vzdialenejších miest za účelom „podnikania na vlastný účet“  a na úkor zamestnávateľa. Len takémuto striktnému prístupu totiž zodpovedá to, že trestné právo má byť uplatňované len ako najkrajnejší prostriedok k postihu typovo najzávažnejších prípadov porušenia práva a tam, kde prostriedky iných právnych odvetví už nie sú účinné (ide o subsidiaritu trestnej represie, tzv. princíp ultima ratio). 

Podľa § 676 ods. 1 Občianskeho zákonníka nájom sa skončí uplynutím doby, na ktorú sa dojednal, ak sa prenajímateľ nedohodne s nájomcom inak.

Ak nájomca užíva veci aj po skončení nájmu a prenajímateľ  proti tomu nepodá návrh na vydanie veci alebo na vypratanie nehnuteľnosti na súde do 30 dní, obnovuje sa nájomná zmluva za  tých istých podmienok, za akých bola dojednaná pôvodne. Nájom dojednaný na dobu dlhšiu ako rok sa obnovuje vždy na rok, nájom dojednaný na kratšiu dobu sa obnovuje na túto dobu. (ods.2).  

	Nájom môže byť dojednaný na určitú dobu alebo na neurčitú dobu. Skončenie nájmu, ktorý bol dojednaný na určitú dobu, upravuje § 676, skončenie nájmu, ktorý  bol dojednaný na neurčitú dobu, upravuje § 677.

Odsek 1 zakotvuje zásadu, podľa ktorej sa nájom skončí uplynutím  doby, na ktorú sa dojednal. Doba nájmu môže byť v nájomnej zmluve  určená podľa dní, týždňov, mesiacov a rokov, ale aj podľa kratších intervalov, podľa hodín, minút a pod. Pre počítanie času sú rozhodujúce  všeobecné ustanovenia Občianskeho zákonníka ( pozri § 122). Doba trvania nájmu však môže byť určená aj iným spôsobom , napríklad  na sezónu, do dosiahnutia určitého veku nájomcu alebo prenajímateľa, na  dobu pobytu prenajímateľa v zahraničí a pod.

Zo zásady, že nájom sa skončí uplynutím doby, na ktorú sa dojednal, Občiansky zákonník pripúšťa výnimku pre prípad, že sa  prenajímateľ dohodne s nájomcom inak. Zmluvné strany majú možnosť priamo do nájomnej zmluvy zahrnúť ustanovenie o podmienkach ďalšieho obnovenia nájmu po skončení dojednanej doby nájmu. K takejto dohode môže dôjsť medzi zmluvnými stranami aj dodatočne.

Ak sa nájom skončí uplynutím doby, nájomník je povinný vrátiť prenajímateľovi prenajatú vec. Aj podmienky vrátenia tejto veci môžu byť podrobnejšie upravené v nájomnej zmluve.

V ustanovení odseku 2 sa ráta  s obnovením nájomnej zmluvy po uplynutí doby, na ktorú bol nájom dojednaný. Nejde o obnovenie  nájomnej zmluvy vzájomnou dohodou zmluvných strán, ktorá je možná podľa odseku 1, ale o obnovu na základe konkludentných  činov uvedených  v zákone. Ide o dva konkludentné činy,  z ktorých jeden je pozitívny, spočíva teda v určitom správaní nájomcu a druhý je  negatívny, ktorý spočíva v nečinnosti, resp. v opomenutí úkonu zo strany prenajímateľa.

Prvou podmienkou obnovenia nájomnej zmluvy je, že nájomca užíva  vec aj po skončení nájmu. To znamená , že nájomca nevrátil prenajímateľovi prenajatú vec, hoci tak mal podľa zmluvy urobiť. Nezáleží pritom na tom, či prenajímateľ nájomcu vyzval na vrátenie prenajatej veci, alebo nie.  

Druhou podmienkou je, že prenajímateľ nepodá proti tomu návrh na vydanie veci alebo návrh na vpratanie nehnuteľnosti na súde do 30 dní.  Nestačí teda, že prenajímateľ mimosúdne vyzval nájomcu na vydanie alebo vypratanie veci, ale je potrebné, aby návrh podal na súde v zákonom  ustanovenej lehote. Ak sú splnené obe tieto podmienky , nájomná zmluva sa obnovuje za tých istých podmienok, za akých bola  dojednaná pôvodne. Týka sa to všetkých obsahových náležitostí pôvodnej nájomnej zmluvy, okrem ustanovenia o dobe trvania nájmu podľa  obnovenej nájomnej zmluvy. Občiansky zákonník v tomto smere presne vymedzuje dobu trvania nájmu pre obnovenú nájomnú zmluvu. Nájom, ktorý bol pôvodne dojednaný na dobu dlhšiu ako na rok, sa obnovuje vždy na rok, nájom dojednaný na kratšiu dobu, sa obnovuje na túto dobu.

Aj keď obnova nájomnej zmluvy závisí  od skutočnosti, či  prenajímateľ v tridsaťdňovej lehote podá  na súde návrh na vydanie veci alebo na vypratanie nehnuteľnosti, nájomná zmluva sa obnovuje vždy  od začiatku, t.j. od nasledujúceho dňa po uplynutí  pôvodnej doby nájmu, ak  prenajímateľ takýto návrh v zákonom ustanovenej lehote nepodá. Ak takýto návrh v zákonom ustanovenej lehote podá, k obnoveniu nájomnej  zmluvy nedôjde. Keďže nájomca medzitým užíval predmet nájmu, mal by  prenajímateľovi vydať bezdôvodné obohatenie, ktoré na jeho úkor získal podľa príslušných ustanovení Občianskeho zákonníka o vydaní bezdôvodného obohatenia (pozri § 458) .

Trestné právo a skutkovú podstatu prečinu neoprávneného používania cudzieho motorového vozidla podľa § 217 Trestného zákona je  možné použiť len v prípadoch, ktoré možno označiť za závažné excesy zo súkromnoprávnych vzťahov. Len takémuto striktnému prístupu totiž zodpovedá to, že trestné právo má byť uplatňované len ako najkrajnejší prostriedok k postihu typovo najzávažnejších prípadov porušenia práva a tam, kde prostriedky iných právnych odvetví už nie sú účinné (ide o subsidiaritu trestnej represie, tzv. princíp ultima ratio).

V danom prípade nemožno konštatovať, že konanie obvineného XXXXX bolo protiprávne, nakoľko nájom veci aj po skončení nájmu umožňuje § 676 ods.1 Občianskeho zákonníka a preto konanie nemožno vyhodnotiť ako protiprávne.

Podľa § 215 ods.1, písm. b, Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie ak skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Preto bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Vladimír Stanko
prokurátor