Okresná prokuratúra Bratislava V 
Prokofievova 4, 851 01 Bratislava 5 	

Sp. zn. : 2 Pv 507/13/1105	Bratislava V, 31.12.2013
EEČ : 2-12-22-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Zločin:	Týranie blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 odsek 1 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 334/2012 Zbierky zákonov a iné

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava V
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Okresnému úradu v Bratislave, odboru všeobecnej vnútornej správy

dňa 10.09.2013 v čase asi od 01.00 h do 02.00 h v dome na XXXXX v Bratislave pod vplyvom alkoholu sa vyhrážal fyzickou likvidáciou poškodenej XXXXX s tým, že keď mu nedá 10 €, tak ju podreže a zabije, pričom ju následne fyzicky napadol tým spôsobom, že ju uhryzol do oblasti pravého ramena a znova sa jej vyhrážal fyzickou likvidáciou, pričom ako sa ju pokúsil brániť jej syn XXXXX tomuto sa taktiež začal vyhrážať, že ho podreže, dobodá, po čom ho oboma rukami chytil pod krk, zdvihol ho zo zeme do vzduchu a celou silou ho hodil o zem, kde s ním zápasil, pričom takto svoju manželku poškodenú XXXXX týra už 6 rokov, kde ju neustále vydiera, aby mu dala finančnú hotovosť, a ak tak neurobí fyzicky ju napadne päsťami do oblasti hlavy, núti ju, aby si požičiavala peniaze v jej zamestnaní, ktoré mu následne pod hrozbou násilia alebo fyzického násilia z jeho strany musí odovzdať, ak tak neurobí fyzicky ju napadne, okrem toho ju neustále bije a vyhráža sa jej zabitím, čím svojím konaním  spôsobuje u poškodených XXXXX a XXXXX obavu o svoj život a dňa 10.09.2013 im spôsobil zranenia, ktoré si vyžiadali lekárske ošetrenie s doposiaľ nezistenou dĺžkou liečenia. 

nakoľko výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom proti občianskemu spolunažívaniu podľa § 49 ods. 1 písm. d) zákona  č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.

Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ PZ Okresného riaditeľstva PZ v Bratislave V, Odboru kriminálnej pod sp. zn. XXXXX podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie XXXXX pre zločin týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 písm. a) Tr. zák. a iné na tom skutkovom základe, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Dňa 30.12.2013 predložil vyšetrovateľ PZ tunajšej prokuratúre celý spisový materiál spolu s návrhom na podanie obžaloby.

Preskúmaním spisového materiálu som dospela k názoru, že v prípade obvineného XXXXX je v časti, v ktorej mu bolo vznesené obvinenie pre zločin týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 písm. a) Tr. zák., zločin vydierania podľa § 189 ods. 1 Tr. zák. v súbehu s prečinom nebezpečného vyhrážania podľa § 360 ods. 1 Tr. zák. odôvodnený postup podľa § 214 ods. 1 Tr. por., teda postúpenie veci Okresnému úradu v Bratislave.

Podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní. 
Podľa § 208 ods. 1 Trestného zákona sa zločinu týrania blízkej osoby a zverenej osoby dopustí ten, kto týra  blízku  osobu  alebo osobu,  ktorá je v jeho starostlivosti alebo výchove, spôsobujúc jej fyzické utrpenie alebo psychické utrpenie 
písm. a) bitím, kopaním, údermi, spôsobením rán a popálenín rôzneho druhu, ponižovaním, pohŕdavým zaobchádzaním, neustálym sledovaním, vyhrážaním, vyvolávaním strachu alebo stresu, násilnou izoláciou, citovým vydieraním alebo iným správaním, ktoré ohrozuje jej fyzické alebo psychické zdravie alebo obmedzuje jej bezpečnosť.
Podľa § 189 ods. 1 Trestného zákona sa zločinu vydierania dopustí ten, kto iného násilím, hrozbou násilia alebo hrozbou inej ťažkej ujmy núti, aby niečo konal, opomenul alebo trpel.
Podľa § 360 ods. 1 Trestného zákona sa prečinu nebezpečného vyhrážania dopustí ten, kto sa inému vyhráža smrťou, ťažkou ujmou na zdraví alebo inou ťažkou ujmou takým spôsobom, že to môže vzbudiť dôvodnú obavu.
Podľa § 8 Trestného zákona trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.
Podľa § 2 ods. 10 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.
	Podľa § 2 ods. 12 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.
Podľa § 49 ods. 1 písm. d)  zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov sa priestupku proti občianskemu spolunažívaniu dopustí ten,  kto úmyselne naruší občianske spolunažívanie vyhrážaním ujmou na zdraví, drobným ublížením na zdraví, nepravdivým obvinením z priestupku, schválnosťami alebo iným hrubým správaním.

Týraním sa v zmysle vyššie citovaného ustanovenia Trestného zákona rozumie také úmyselné zlé zaobchádzanie s blízkou osobou osobou, ktoré sa vyznačuje vyšším stupňom hrubosti, bezcitnosti a bezohľadnosti s určitým trvaním, ktoré táto osoba pre jeho hrubosť, bezohľadnosť a bolestivosť pociťuje ako ťažké príkorie. Nemusí ísť o dlhšie alebo dlhší čas trvajúce konanie. Nevyžaduje sa, aby u zverenej osoby vznikli následky na zdraví, musí ísť však o konanie, ktoré týraná osoba pociťuje ako ťažké príkorie. 
Pod pojmom fyzické alebo psychické  utrpenie treba rozumieť taký stav, ktorý sa vyznačuje telesnými alebo duševnými bolesťami, ktoré ovplyvňujú obvyklý spôsob života týranej osoby a netrvajú celkom krátky, prechodný čas.  

Obvinený spáchanie skutku uvedeného vo výrokovej časti uznesenia poprel. Uviedol, že synovi ani manželke neubližoval, nikdy ich fyzicky nenapádal. Priznal, že medzi ním a manželkou došlo k hádke, pri ktorej jej možno niečo urobil, ale nepamätá si to, keďže bol pod vplyvom alkoholu a liekov.

Poškodená XXXXX, manželka obvineného, po vznesení obvinenia dňa 10.09.2013 vypovedala, že nechce, aby bol jej manžel stíhaný za skutky, ktoré voči nej spáchal. Dňa 15.10.2013 využila svoje zákonné právo a vypovedať odmietla.

Poškodený XXXXX syn obvineného, po vznesení obvinenia dňa 11.09.2013 vypovedal tak ako je uvedené vo výrokovej časti uznesenia, následne dňa 13.11.2013 využil svoje zákonné právo a k veci vypovedať odmietol. 

XXXXX, matka obvineného, vo výsluchu uviedla, že v predmetnú noc spala v izbe, pričom sa zobudila na krik syna XXXXX, ktorý bol opitý a kričal na svojho syna XXXXX, prečo nechal školu. XXXXX žena XXXXX ležala v posteli a XXXXX jej vravel, nech mu dá dve eurá, že chce na pivo. Ona mu peniaze dala a on odišiel. Na otázku, či svedkyňa videla, žeby mal syn XXXXX fyzický konflikt s manželkou, resp. že ju napadol, odpovedala záporne s tým, že on ženu ani deti nikdy nebil. Uviedla, že medzi synom a jeho manželkou dochádzalo k hádkam kvôli peniazom. K vnukovi XXXXX uviedla, že nechodí do školy a robí problémy, a preto sa hádali, lebo rodičia chceli aby školu dorobil, pričom on ich nerešpektuje.

	XXXXX, brat obvineného, vypovedal, že býva na Hrobárskej 5 v Bratislave s matkou a bratovou rodinou. V daný deň sa zobudil na krik brata XXXXX, ktorý hovoril svojej žene, aby mu dala nejaké peniaze. Brat mal vypité a bol nervózny, pričom rukou buchol do stola, ktorý sa zlomil. Svedok uviedol, že z jeho pohľadu nešlo o vydieranie, bola to hádka. Mladý XXXXX sa zrejme o mamu bál a zastaval sa jej. XXXXX starší povedal synovi XXXXX nech sa do toho nestará a nech zalezie do postele. Potom mu XXXXX, jeho žena, dala nejaké peniaze. Svedok uviedol, že by to zhodnotil ako bežnú hádku.

XXXXX, švagor obvineného, využil svoje zákonné právo a odmietol vypovedať.

	Zo záverov znaleckého posudku z odboru zdravotníctvo a farmácia, odvetvie psychiatria vyplýva, že obvinený v čase skutku netrpel ani netrpí takou duševnou poruchou, ktorý by mala vplyv na jeho rozpoznávacie a ovládacie schopnosti. V čase skutku vedel rozpoznať nebezpečenstvo a protiprávnosť svojho konania a svoje konanie mohol ovládať.

	Zo záverov znaleckého posudku z odboru psychológia a odvetvie klinická psychológia dospelých vyplýva, že poškodení správanie obvineného popisujú bez výrazných prejavov strachu a emočného doprovodu. U poškodených znalci neobjektivizovali známky reaktívnej poruchy alebo duševnej poruchy v zmysle psychotického alebo organického poškodenia, ktoré by malo predmetný alebo časový súvis s posudzovanou udalosťou. U poškodených znalci rovnako neobjektivizovali známky, ktoré by svedčili, že správanie obvineného pociťovali ako ťažké príkorie.

Z vyššie uvedenej dôkaznej situácie je zrejmé, že obvinený sa dopustil určitého protispoločenského konania popísaného v skutkovej vete tohto uznesenia, išlo o verbálne hrubé správanie sa obvineného k poškodenej s občasnými excesmi obvineného do fyzického napádania poškodenej, a to pod vplyvom alkoholu a omamných látok a psychotropných látok, pričom toto jeho konanie ale nevykazuje znaky takej intenzity bezcitnosti, hrubosti a bezohľadnosti, trvajúcich určitý, nie celkom krátky čas, ktoré by poškodená pociťovala ako ťažké príkorie, aby ho bolo možné kvalifikovať ako zločin týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 písm. a) Tr. zák. Konanie obvineného tiež nenapĺňa všetky formálne znaky kladené na skutkovú podstatu zločinu vydierania podľa § 189 ods. 1 Tr. zák., ani prečinu nebezpečného vyhrážania podľa § 360 ods. 1 Tr. zák. tak z objektívnej, ako aj zo subjektívnej stránky. Na druhej strane však nemožno správanie obvineného považovať za ospravedlniteľné. Takéto konanie je spoločensky ale aj v zmysle právneho poriadku nežiaduce a postihu hodné predovšetkým s prihliadnutím na jeho existenciu vo vzťahu medzi manželmi a vo vzťahu rodiča a dieťaťa.

Predmetné konanie obvineného je preto možné posúdiť ako priestupok proti občianskemu spolunažívaniu v zmysle ustanovenia § 49 ods. 1 písm. d) zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch, a preto je potrebné uvedenú vec postúpiť Okresnému úradu v Bratislave na prejednanie priestupku.

 S poukazom na uvedené skutočnosti som rozhodla tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Katarína Habčáková
prokurátorka