Okresná prokuratúra Nové Mesto nad Váhom 
Hviezdoslavova 36, 915 01 Nové Mesto nad Váhom 	

Sp. zn. : Pv 217/10/3304	Nové Mesto nad Váhom, 18.12.2013
EEČ : 2-24-84-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Ohrozenie pod vplyvom návykovej látky podľa § 289 odsek 1 písmeno c Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 576/2009 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Nové Mesto nad Váhom
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
XXXXX dňa 03.02.2010 v čase o 06.45 h ovplyvnený alkoholom (0,55 miligramov etanolu v litri vydýchnutého vzduchu - 1,15 promile) viedol svoje osobné motorové vozidlo Škoda Felícia , XXXXX v k. ú. XXXXX po ceste III/507015, smerom od obce XXXXX k obci Nová Lehota, pričom v priamom úseku komunikácie v stúpaní bezprostredne  pred vojdením, do neprehľadnej ľavotočivej zákruty sa na zúženej zasneženej ceste s vozidlom vpravo, včas a v dostatočnej miere nevyhol oprotijazdiacemu osobnému motorovému vozidlu Nissan Pathifinder, ev. č. XXXXX, ktoré viedol alkoholom neovplyvnený vodič XXXXX, následkom čoho došlo k zrážke vozidiel, v dôsledku ktorej XXXXX na majetku spol. s r.o. XXXXX, ktorá je vlastníkom vozidla NISSAN Pathfinder, spôsobil škodu vo výške 6.821,31 Eur.

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením policajta Okresného dopravného inšpektorátu Nové Mesto nad Váhom sp. zn. ORP-65/DI-TN-2010 zo dňa 05.03.2010 bola v zmysle § 199 ods. 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie vo veci prečinu ohrozenia pod vplyvom návykovej látky podľa § 289 ods. 1 písm. c/ Trestného zákona na tom skutkovom základe, že dňa 03.02.2010 v čase o 06.45 h vodič XXXXX, ovplyvnený alkoholom (0,55 miligramov etanolu v litri vydýchaného vzduchu - 1,15 promile viedol osobné motorové vozidlo Škoda Delicia, ev. č. XXXXX v k.ú. XXXXX po ceste III/507015, smerom od obce XXXXX k obci Nová Lehota, pričom v priamom úseku komunikácie v stúpaní bezprostredne pred vojdením do ľavotočivej zákruty na zúženej zasneženej ceste s vozidlom narazil do oprotijazdiaceho osobného motorového vozidla Nissan Pathifinder, ev. č. XXXXX, ktoré viedol alkoholom neovplyvnený vodič XXXXX, následkom čoho došlo k hmotnej škode na oboch vozidlách, a to na vozidle Škoda Felicia vo výške odhadom asi 200,- Eur ku škode samotného XXXXX a na vozidle Nissan Pathfinder vo výške 6.821,31 Eur, ku škode jeho nájomcu spol. s r.o. „AMT Automatizácia montážnych technológii“ Nové Mesto nad Váhom, IČO 31408354. 

	Uznesenia policajta Okresného dopravného inšpektorátu Nové Mesto nad Váhom sp. zn. ORP-65/DI-TN-2010 zo dňa 10.06.2010 bolo v zmysle § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX za prečin ohrozenia pod vplyvom návykovej látky podľa § 289 ods. 1 písm. c/ Trestného zákona na tom skutkovom  základe, že XXXXX dňa 03.02.2010 v čase o 06.45 h ovplyvnený alkoholom (0,55 miligramov etanolu v litri vydýchnutého vzduchu - 1,15 promile) viedol svoje osobné motorové vozidlo Škoda Felícia , ev. č. XXXXX, v k. ú. XXXXX po ceste III/507015, smerom od obce XXXXX k obci Nová Lehota, pričom v priamom úseku komunikácie v stúpaní bezprostredne  pred vojdením, do neprehľadnej ľavotočivej zákruty sa na zúženej zasneženej ceste s vozidlom vpravo, včas a v dostatočnej miere nevyhol oprotijazdiacemu osobnému motorovému vozidlu Nissan Pathifinder, ev. č. NM311BL, ktoré viedol alkoholom neovplyvnený vodič XXXXX, následkom čoho došlo k zrážke vozidiel, v dôsledku ktorej XXXXX na majetku spol. s r.o. XXXXX, ktorá je vlastníkom vozidla NISSAN Pathfinder, spôsobil škodu vo výške 6.821,31 Eur.

	Po skončení skráteného vyšetrovania predložil tunajšej prokuratúre policajt vyšetrovací spis s návrhom na zastavenie trestného stíhania podľa § 215 ods. 1 písm. b/ Trestného poriadku. 

	Preskúmaním vyšetrovacieho spisu som zistila, že výsledky skráteného vyšetrovania odôvodňujú postup v zmysle § 215 ods. 1 písm. b/ Trestného poriadku. 

	V rámci skráteného vyšetrovania boli vypočutí  obvinený XXXXX a svedkovia XXXXX, XXXXX, boli vypracované znalecké posudky z odboru cestná doprava, ktoré boli opakovane dopĺňané, a boli zadovážené listinné dôkazy k predmetnej cestnej nehode a k jej následkom. 

	Obvinený XXXXX sa počas výsluchu, vykonaného dňa 10.06.2010 v celom rozsahu priznal k spáchaniu skutku, a to i z hľadiska zavinenia predmetnej cestnej nehody, pričom uviedol, že sa cíti byť nevinný, popísal priebeh skutku s tým, že pred jazdou požíval v práci alkoholické nápoje. V čase jazdy husto snežilo, na ceste sa nachádzala neujazdená súvislá vrstva snehu, premávka vozidiel nebola takmer žiadna. Na priamom úseku cesty v stúpaní pred vojdením do ľavotočivej zákruty za obcou  XXXXX už zdiaľky zaregistroval svetlá oprotijazdiaceho vozidla, približujúceho sa zľava spoza neprehľadnej zákruty. Na okamih zapol diaľkové svetlá, aby na seba upozornil. Jazdil rýchlosťou asi 30 km/h. Najskôr jazdil približne stredom cesty, avšak keď zaregistroval svetlá oprotijazdiaceho vozidla, začal postupne zachádzať doprava k zvodidlám. Keď  oprotijazdiace vozidlo vošlo do zákruty, bolo v pretáčavom šmyku, nakoľko jeho ľavá zadná časť zasahovala mierne cez stred cesty. Keď videl, že zrážka vozidiel je neodvratná, strhol vedenie vozidla doprava, po čom s vozidlom ešte narazil do zvodidiel vpravo vedľa cesty. Zranenie pri dopravnej nehode neutrpel. S odstupom času uznáva, že dopravnú nehodu spôsobil on, pretože oneskorene reagoval na oprotijazdiace vozidlo vyhýbaním sa k pravému okraju cesty. Po nehode alkoholické nápoje nepožíval. Na odber krvi sa pri dokumentovaní nehody nežiadal, nakoľko voči výsledkom dychových skúšiek  nenamietal. 

	Následne dňa 14.06.2010 podal obvinený XXXXX sťažnosť proti uzneseniu o vznesení obvinenia, v ktorej namietol svoje zavinenia uviedol, že nesúhlasí s tvrdením, že sa včas a v dostatočnej miere nevyhol oprotijazdiacemu vozidlu, následkom čoho malo dôjsť k zrážke. Podľa jeho vyjadrenia on svojím konaním nevyvolal kolíznu situáciu medzi jeho vozidlom a vozidlom vodiča XXXXX a preto nemohol zapríčiniť predmetnú dopravnú nehodu. 

	XXXXX uviedol, že dňa 03.02.2010 v čase okolo 6.45 h viedol osobné motorové vozidlo Nissan Pathfinder, ev. č. XXXXX, v k.ú. XXXXX po ceste III/507015, smerom od obce Nová Lehota k obci XXXXX. V tom čase bola tma, hmla a husto snežilo. Spolu s ním sa vo vozidle nachádzala jeho priateľka XXXXX zo XXXXX, ktorá sedela na sedadle vpredu vedľa neho. Počas jazdy sa cítil dobre, vidí a počuje dobre, nebol unavený ani ovplyvnený alkoholom, vozidlo bolo v riadnom  technickom stave. Premávka vozidiel v tom čase nebola žiadna a cesta, na ktorej sa nachádzala neujazdená súvislá vrstva snehu, bola úplne voľná. Jazdil s rozsvietenými stretávacími svetlami rýchlosťou najviac 40 km/h. Počas prechádzania jednej z pravotočivých zákrut bezprostredne po prejdení priameho úseku komunikácie v klesaní na vzdialenosť asi 40 m zaregistroval svetlá oprotijazdiaceho motorového vozidla, ktorého rýchlosť jazdy odhadnúť nedokáže. Na vzniknutú situáciu okamžite reagoval aktívnym brzdením a vyhýbaním sa doprava čo najbližšie k okraju cesty, na ktorom sa nachádzala pomerne hrubá vrstva napadnutého snehu. V dôsledku brzdenia sa jeho vozidlo na okamih dostalo svojou ľavou zadnou časťou do čiastočného pretáčavého šmyku, ktorý okamžite korigoval brzdením, po čom sa vozidlo, ktoré má poháňané všetky kolesá, opätovne dostalo do pôvodnej jazdnej dráhy. Bezprostredne potom však došlo k bočnej zrážke s oprotijazdiacim vozidlom Škoda Felícia, ktoré riadil p. XXXXX z Novej Lehoty. Podľa svedka dopravnú nehodu zavinil vodič Felície, ktorý nejazdil riadne pri pravom okraji vozovky a oneskorene  reagoval na oprotijazdiaci Nissan. 

	Splnomocnenec poškodenej spoločnosti, XXXXX sa vyjadril k rozsahu poškodenia vozidla. 

	XXXXX uviedla, že dňa 03.02.2010 v čase okolo 6.45 h sa ako spolujazdec prepravovala v osobnom motorom vozidle Nissan Pathfinder, ev. č. NM311BL, ktoré v k.ú. XXXXX po ceste III/507015, smerom od obce Nová Lehota k obci XXXXX viedol XXXXX. V tom čase bolo šero a husto snežilo. Sedela na sedadle vpredu vedľa vodiča, pričom bola riadne pripútaná bezpečnostným pásom. Premávka vozidiel v tom čase nebola žiadna a cesta, na ktorej sa nachádzala neujazdená súvislá vrstva snehu, bola úplne voľná. Jazdili v pravej časti cesty rýchlosťou asi 40 km/h, úplne pri pravom okraji cesty však nešli, pretože sa na ňom nachádzala hrubá vrstva napadnutého snehu. Počas prechádzania jednej z pravotičivých zákrut bezprostredne po prejdení priameho úseku komunikácie v klesaní na vzdialenosť najviac 7 m zaregistrovala svetlá oprotijazdiaceho motorového vozidla, ktorého rýchlosť jazdy odhadnúť nedokáže. V zákrute sa ich Nissan dostal svojou ľavou zadnou časťou do čiastočného pretáčavého šmyku, ktorý  XXXXX okamžite skorigoval, po čom sa ich vozidlo opätovne dostalo do pôvodnej jazdnej dráhy. Bezprostrdne potom však do ich vozidla narazilo to oprotijazdiace vozidlo, ktoré na zasneženej klzkej vozovke počas aktívneho brzdenia dostalo šmyk, následkom ktorého prešlo do  protismernej časti cesty. Podľa nej dopravnú nehodu spôsobil neopatrný vodič oprotijazdiacej Škody Felícia, ktorý v dôsledku šmyku vzniknutého následkom aktívneho brzdenia s vozidlom bočne narazil do ich Nissanu, ak by nebol brzdil, podľa nej by k zrážke vozidiel vôbec nedošlo a vozidlá by sa bezpečne minuli. Zranenie pri nehode neutrpela. 

	Zo záveru znaleckého posudku z odboru cestná doprava , vypracovaného znalcom XXXXX vyplýva, že technickou príčinou vzniknutej dopravnej nehody bola tá skutočnosť, že vozidlo Škoda (vodič XXXXX) sa pohybovalo (prešlo do) v protismerného jazdného pruhu, v dôsledku zhoršených jazdných podmienok, vodič XXXXX nereagoval na vzniknutú kolíznu situáciu v dostatočnom predstihu a svojím konaním vytvoril so svojim vozidlom prekážku náhlu pre vodiča vozidla Nissan, XXXXX. 

	Vozidlo Škoda by z danej rýchlosti a v danom reakčnom čase nedokázalo minúť koridor pohybu vozidla Nissan a to i napriek vybočovaciemu manévru vpravo, pravdepodobne by vždy došlo ku kolízii s vozidlom Nissan, následnej strate smerovej stability vozidla Škoda a ku nárazu vpravo do zvodidiel. Ak by sa ale vozidlo Škoda pohybovalo  v čase začiatku reakcie vodiča XXXXX, rýchlosťou v-15,73 km/h, zastavilo by vozidlo škoda bezpečne pred jazdným koridorom vozidla Nissan, k stretu vozidiel by nedošlo. 

	Obhajca obvineného XXXXX XXXXX, v zmysle Trestného poriadku predložil v rámci dokazovania policajtovi znalecký posudok znaleckej organizácie Expert Group. s.r.o., Bratislava. 

	Zo záveru tohto posudku vyplýva, že pre posúdenie technickej príčiny vzniku predmetnej dopravnej nehody  by bolo potrebné s dostatočnou presnosťou poznať priečnu polohu vozidiel na ceste v čase zrážky a skutočný charakter pohybu jednotlivých vozidiel v dlhšom časovom okamihu pred ich zrážkou. Vzhľadom na nedostatok vstupných informácii, potrebných pre technickú analýzu nehodového deja, nie je možné v danom prípade jednoznačne určiť technickú príčinu vzniku predmetnej dopravnej  nehody, rovnako nie je možné v danom prípade jednoznačne určiť, ktorí z účastníkov nehodového deja akým spôsobom mohol zabrániť vzniku predmetnej dopravnej nehody. 

	Vzhľadom k horeuvedeným, diametrálne odlišným vyjadreniam znalcov, bol v zmysle Trestného poriadku uznesením policajta pribratý do konania Ústav súdneho inžinierstva Žilinskej univerzity v Žiline na vypracovanie znaleckého posudku a súčasne na preskúmanie horeuvedených znaleckých posudkov. 

	Zo záverov znaleckého posudku Ústavu súdneho inžinierstva Žilinskej univerzity v Žiline vyplýva, že na základe výpočtu zrážky vozidiel je možné konštatovať, že rýchlosť jazdy vozidla Škoda v čase pred zrážkou s vozidlom Nissan cca 30 km/h je technicky prijateľná. Vzhľadom na vypočítanú rýchlosť primeranú polovičnej hodnote rozhľadovej vzdialenosti 33 km/h je možné v súvislosti so zúžením šírky vozovky v danom úseku komunikácie konštatovať, že technika jazdy vodiča vozidla Škoda vzhľadom na rýchlosť jazdy bola správna. 

	V predmetnom úseku komunikácie naviaty sneh spôsoboval zúženie šírky vozovky, preto bolo opodstatnené uvedené snehové záveje obchádzať, a preto jazdu vozidla stredom vozovky je možné z technického hľadiska považovať za správnu. V súvislosti so zúženou šírkou vozovky je teda možné konštatovať, že technika jazdy vodiča vozidla Škoda bola vzhľadom na smerové vedenie vozidla približne v strede vozovky správna. 

	Z technického hľadiska nie je možné vyhodnotiť okamih začiatku reakcie vodiča vozidla Škoda na kolíznu situáciu. Za predpokladu, že rýchlosť jazdy vozidla Škoda v čase pred zrážkou a v čase zrážky bola 30 km/h (vodič vozidla nereagoval na kolíznu situáciu znižovaním rýchlosti) je možné konštatovať, že vzhľadom na včastnosť reakcie nebola technika jazdy vodiča vozidla Škoda správna. Nie je však možné jednoznačne určiť, či oneskorená reakcia vodiča vozidla Škoda má vplyv na technickú príčinu dopravnej nehody. K zastaveniu vozidla Škoda pred miestom zrážky by došlo v prípade, ak by  vodič na kolíznu situáciu reagoval v čase, kedy už z technického hľadiska mal možnosť spozorovať oproti idúce vozidlo Nissan (vzájomná vzdialenosť medzi vozidlami v danom okamihu bola cca 45 m), brzdením vozidla dosiahnuteľným brzdným spomalením na danom povrchu vozovky, ak by sa v čase začiatku reakcie na kolíznu situáciu pohyboval s vozidlom rýchlosťou jazdy do 28 km/h. 

	V prípade rýchlosti jazdy vozidla Škoda cca 30 km/h by k zastaveniu vozidla Škoda pred miestom zrážky došlo v prípade, ak by vodič na kolíznu situáciu reagoval v čase cca 2,7 s pred zrážkou (vzájomná vzdialenosť medzi vozidlami v danom okamihu bola cca 48,5 m), brzdením vozidla dosiahnuteľným brzdným spomalením na danom povrchu vozovky. V danom prípade by vodič vozidla Škoda musel reagovať už na svetlo oproti idúceho vozidla. Z technického hľadiska nie je možné jednoznačne vyhodnotiť skutočnosť, či pri správnej technike jazdy (včasnej reakcii) vodiča vozidla Škoda, by došlo k zabráneniu dopravnej nehode. 

	Na základe výpočtu zrážky vozidiel je možné konštatovať, že rýchlosť jazdy vozidla Nissan v čase pred zrážkou s vozidlom Škoda cca 40 km/h je technicky prijateľná. Vzhľadom na vypočítanú rýchlosť primeranú polovičnej hodnote rozhľadovej vzdialenosti 26 km/h je možné v súvislosti so zúžením šírky vozovky v danom úseku komunikácie konštatovať, že technika jazdy vodiča vozidla Nissan vzhľadom na rýchlosť jazdy bola nesprávna. 

	Z technického hľadiska je možné konštatovať, že k strate smerovej stability vozidla Nissan na zasneženom povrchu vozovky došlo práve v dôsledku prekročenia medznej rýchlosti jazdy pre prejazd daným smerovým oblúkom za vyššie uvedených adhéznych podmienok. Techniku jazdy vodiča vozidla Nissan vzhľadom na rýchlosť jazdy je preto v súvislosti s prekročením medznej rýchlosti  pre prejazd smerového oblúka možné považovať za nesprávnu. 

	Z technického hľadiska nie je možné jednoznačne vyhodnotiť čas začiatku reakcie vodiča vozidla Nissan. Vzhľadom na zistenú rozhľadovú vzdialenosť cca 42 m a v súlade s výpoveďou: „počas prechádzania jednej z pravotočivých zákrut bezprostredne po prejdení priameho úseku konmunikácie v klesaní som na vzdialenosť asi 30 - 40 m zaregistroval svetlá oproti jazdiaceho motorového vozidla, ktorého rýchlosť jazdy odhadnúť nedokážem:, je možné konštatovať, že vodič vozidla Nissan začal na oproti idúce vozidlo Škoda reagovať najneskôr v čase cca 2,3 s pred zrážkou. Po uplynutí reakčného času 1,0 s , by do okamihu zrážky zostávalo 1,3 s , pričom vozidlo Nissan by sa v čase 1,3 s pred zrážkou nachádzalo cca 15 m pred miestom zrážky. Z technického hľadiska je možné konštatovať, že 1,3 s je krátky časový interval na uskutočnenie vodičom popisovaného priebehu jazdy vozidla Nissan v čase pred zrážkou: „Na vzniknutú situáciu som okamžite reagoval aktívnym brzdením a vyhýbaním sa doprava čo najbližšie k okraju cesty, na ktorom sa nachádzala pomerne hrubá súvislá vrstva napadnutého snehu. V dôsledku brzdenia sa moje vozidlo na okamih dostalo svojou ľavou zadnou časťou do čiastočného pretáčavého šmyku, ktorý som okamžite korigoval zrýchlením, po čom sa vozidlo, ktoré má poháňané všetky kolesá, opätovne dostalo do pôvodnej jazdnej dráhy.“ Uvedenú časť výpovede vodiča vozidla Nissan je preto možné považovať za technicky neprijateľnú, a je  teda možné konštatovať, že strata smerovej stability vozidla Nissan nesúvisí s reakciou vodiča na oproti idúce vozidlo Škoda, ale len s rýchlosťou vozidla Nissan.  

	K zastaveniu vozidla Nissan pred miestom zrážky by došlo v prípade, ak by sa v čase, kedy vodič vozidla Nissan mal možnosť najneskôr rozpoznať pohyb oprotiidúceho vozidla Škoda (vzájomná vzdialenosť medzi vozidlami cca 42 m) s vozidlom pohyboval rýchlosťou do 27 km/h, a na kolíznu situáciu reagoval brzdením dosiahnuteľným brzdným spomalením na danom povrchu vozovky bez straty smerovej stability vozidla. 

	Ak technickou príčinou vzniku dopravnej nehody sú tie prvky nehodového deja, ktoré vznikli v rozpore s technickým výkladom pravidiel cestnej premávky a kolíznu situáciu buď vyvolali alebo znemožnili zabrániť dopravnej nehode, potom  je možné technickú príčinu vzniku predmetnej dopravnej nehody vyhodnotiť nasledovne. 

	Nesprávna technika jazdy bola zistená u obidvoch vodičov. U vodiča vozidla Nissan rýchlosť jazdy vyššia ako bola za daných okolností z technického hľadiska primeraná (rýchlosť primeraná polovičnému rozhľadu a súčasne vyššia ako rýchlosť primeraná prejazdu danou zákrutou na danom povrchu vozovky). Ide teda o prvky nehodového deja, ktoré sú v rozpore s pravidlami cestnej premávky, a ktoré jednak vyvolávali kolíznu situáciu a jednak znemožňovali vodičovi zabrániť dopravnej nehode.

	U vodiča vozidla Škoda bola zistená nesprávna technika jazdy - oneskorená reakcia na vzniknutú situáciu. Z technického hľadiska však nie je možné jednoznačne vyhodnotiť, či by pri správnej technike jazdy vodiča vozidla Škoda (včasnej reakcii vodiča) došlo k dopravnej nehode, alebo nie. Z uvedeného vyplýva, že technickou príčinou predmetnej dopravnej nehody bola predovšetkým nesprávna technika jazdy vozidla Nissan. 

	Vzhľadom k tomu, že z technického hľadiska nie je možné vyhodnotiť, či pri správnej technike jazdy (včasnej reakcii) vodiča vozidla Škoda by došlo k zabráneniu dopravnej nehode alebo nie, nie je možné jednoznačne vyhodnotiť, či ďalším prvkom technickej príčiny dopravnej nehody bola aj nesprávna technika jazdy vodiča vozidla Škoda (oneskorená reakcia vodiča na vzniknutú situáciu).

	Posudok ústavu súdneho inžinierstva Žilinskej univerzity ďalej konštatuje, že predložený znalecký posudok XXXXX nie je v súlade so vzorom osnovy znaleckého posudku, ktorý je uvedený v prílohe vyhlášky Ministerstva spravodlivosti SR č. 490/2004 Z. z. , ktorou sa vykonáva zákon č. 382/2004 Z. z. o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov. V danom prípade ide o úvodnú časť znaleckého posudku.  Inak znalecký posudok po formálnej stránke spĺňa ostatné náležitosti kladené na písomne podávané znalecké posudky. 

	Určená vzájomná poloha vozidiel v čase zrážky je v rozpore s výpoveďou vodiča vozidla Škoda: Najskôr som jazdil približne stredom cesty, avšak keď som zaregistroval svetlá oproti jazdiaceho vozidla, začal postupne zachádzať dopravu k zvodidlu: „So vzájomnou polohou vozidiel v čase zrážky zobrazenou na obrázkoch 11 a 12 (posudku ) je možné súhlasiť. Taktiež je možné súhlasiť so znalcom určenou pozdĺžnou a priečnou polohou miesta zrážky. Výpočet zrážky vozidiel v prípade „pohybu v šmyku“ nie je možné považovať za správny vzhľadom na nárazové rýchlosti vozidiel a energeticky ekvivalentné rýchlosti (ESS). 

	Stanovenú rýchlosť jazdy vozidla Škoda v čase pred zrážkou v intervale cca od 30 do 40 km/h je možné považovať za technicky prijateľnú. Za technicky prijateľnú , je možné považovať aj  konštatovanie znalca v závere znaleckého posudku, že rýchlosť jazdy vozidla Nissan v čase pred zrážkou bola do 50 km/h. 

	S vyhodnotením technickej príčiny vzniku predmetnej dopravnej nehody: „vozidlo Škoda , vodič XXXXX, sa pohybovalo (prešlo do) v protismerného pruhu v dôsledku zhoršených jazdných podmienok, vodič XXXXX nereagoval na vzniknutú situáciu kolíznu situáciu v dostatočnom predstihu a svojím konaním vytvoril so svojím vozidlom prekážku náhlu pre vodiča vozidla Nissan, XXXXX.“ nie je možné súhlasiť.  Závery znaleckého posudku preto nie je možné považovať za správne. 

	Ústav zároveň uvádza, že znalecký posudok znaleckej organizácie EXPERT GROUP, s.r.o. po formálnej stránke spĺňa náležitosti, ktoré sú kladené na písomne podávané znalecké posudky. So vzájomnou polohou vozidiel v čase zrážky vyhodnotenou na základe vykonanej korešpondencie poškodení vozidiel je možné súhlasiť. V znaleckom posudku je stopa po pohybe vozidla Škoda vyhodnotená ako presnejšia pre určenie miesta zrážky, pričom následne aj výpočet pohybu vozidiel bol vykonaný tak, aby pohyb vozidiel po zrážke korešpondoval so zadokumentovanou stopu po pohybe vozidla Škoda. Vypočítané nárazové rýchlosti vozidiel je možné považovať za technicky prijateľné. 

	Je možné súhlasiť s konštatovaním uvedeným v znaleckom posudku organizácie EXPERT Group, s.r.o., že z technického hľadiska nie je možné dostatočne presne vypočítať pohyb vozidla Nissan a ani pohyb vozidla Škoda v dlhšom časovom okamihu pred zrážkou. 

	V znaleckom posudku však nie je vyhodnotený technicky prijateľný priebeh dopravnej nehody za predpokladu, že zadokumentované stopy, na mieste dopravnej nehody sú stopami zanechanými kolesami vozidiel Škoda a Nissan v čase vzniku dopravnej nehody. Z uvedeného dôvodu nie je možné vypracovanú analýzu predmetnej dopravnej nehody, ktorá je uvedená v znaleckom posudku považovať sa komplexnú. Preto ani závery znaleckého posudku uvedenej organizácie nie je možné považovať za komplexné a správne. 

	Z dôvodu nejasností a pochybností o správnosti záverov v znaleckom posudku Ústavu súdneho inžinierstva Žilinskej univerzity v Žiline policajt 2-krát vyžiadal jeho doplnenie, pričom uvedený ústav zotrval na svojich pôvodných záveroch. 

	Zo zápisu o dychovej skúške vykonanej policajtom vyplýva, že obvinený XXXXX v čase o 08.21 h dňa 03.02.2010 bol pod vplyvom alkoholu s nameranou hodnotou 0,55 mg/l, ktorá postupne klesala, čo bolo zistené opakovaným vykonaním dychovej skúšky. 

	Zo záverov znaleckého posudku z odboru Zdravotníctvo a farmácia , odvetvie súdne lekárstvo, vypracovaného XXXXX vyplýva, že obvinený nebol v čase dopravnej nehody schopný viesť motorové vozidlo tak, aby neohrozil seba alebo iných účastníkov dopravnej nehody. Stav ovplyvnenia alkoholom mohol byť aj samotnou príčinou nehody, len konkrétnym úkonom  vodiča pri riadení  vozidla sa však nie je možné vyjadriť na základe dostupných faktov a ani žiadnymi ďalšími doplňujúcimi úkonmi vyšetrovania nie je možné znalecky ustáliť, akú techniku jazdy a aké konkrétne úkony obvineného predchádzali dopravnej kolízii. Ani jazdu stredom vozovky nie je možné dať do zjavnej súvislosti výlučne s jazdou pod vplyvom alkoholu, pretože táto okolnosť mohla byť podmienená aj aktuálnymi rozhodnutiami vodiča pri jazde. 

	Z listinných dôkazov zadokumentovanými v spise, a to z faktúry za opravu vozidla, ako i z výpovede splnomocnenca poškodeného vyplýva, že na vozidle, ktoré v čase nehody viedol XXXXX, vznikla v dôsledku predmetnej dopravnej nehody škoda 6.821,31 Eur. 

	Podľa § 289 ods. 1 písm. c/ Trestného zákona, účinného dňa 03.02.2010 kto vykonáva v stave vylučujúcom spôsobilosť, ktorý si privodil vplyvom návykovej látky zamestnanie alebo inú činnosť, pri ktorých by mohol ohroziť život alebo zdravie ľudí alebo spôsobiť značnú škodu na majetku a spôsobí čo aj z nedbanlivosti inému ublíženie na zdraví alebo väčšiu škodu na cudzom majetku, pričom je trestnej zodpovedný, spácha prečin ohrozenia pod vplyvom návykovej látky. 

	Podľa § 125 ods. 1 trestného zákona sa škodou väčšou rozumie škoda, dosahujúca najmenej desaťnásobok sumy 266,- Eur. 

	Podľa lekárskych poznatkov vodič motorového vozidla nie je schopný bezpečne viesť motorové vozidlo ak hladina alkoholu v jeho krvi dosiahla najmenej 1,00 g/kg, teda 1 promile (0,48 mg/l). 

	Zamestnaním alebo inou činnosťou v zmysle predmetnej skutkovej podstaty prečinu sa chápe také zamestnanie alebo činnosť, ktorých bezpečný výkon vyžaduje sústredenú pozornosť a schopnosť správne vnímať a pohotovo reagovať na vzniknutú situáciu, pričom aj menšie oslabenie týchto schopností vplyvom návykovej látky vyvoláva možnosť ohrozenia chránených záujmov určitého rozsahu a intenzity. Typickou činnosťou  v tomto zmysle je vedenie motorového vozidla pod vplyvom alkoholu. 

	Z hľadiska subjektívnej stránky sa na naplnenie danej skutkovej podstaty vyžaduje úmysel podľa § 15 Trestného zákona. 

	Podľa § 15 Trestného zákona je trestný čin spáchaný úmyselne ak páchateľ
a/ chcel spôsobom uvedeným v tomto zákone porušiť alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom, alebo
b/ vedel, že svojim konaním môže také porušenie alebo ohrozenie spôsobiť, a pre prípad, že ho spôsobí, bol s tým uzrozumený. 

	Podľa § 215 ods. 1 písm. b/ Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

	Trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v Trestnom zákone, ak tento zákon neustanovuje inak. 

	Vykonaným dokazovaním bolo zistené, že obvinený XXXXX viedol v inkriminovanej dobe osobné motorové vozidlo po požití alkoholu s výsledkom merania najmenej 0,55 mg/l v čase , pričom bol v tomto stave účastníkom dopravnej nehody, pri ktorej iný účastník utrpel škodu na majetku vo výške dosahujúcej najmenej 2.660,- Eur. Nebolo však zistené, že práve toto konanie obvineného a spôsob ako jazdil bolo v priamej príčinnej súvislosti so vznikom uvedeného následku a túto okolnosť ani nie je možné objasniť bez akýchkoľvek pochybností, napriek tomu, že za tým účelom boli vykonané v rámci dokazovania všetky potrebné a zároveň dostupné procesné úkony. 

	Vzhľadom k uvedenému nie je možné konštatovať , že obvinený XXXXX naplnil konaním, pre ktoré mu bolo vznesené obvinenie zákonné znaky skutkovej podstaty prečinu ohrozenia pod vplyvom návykovej látky podľa § 289 ods. 1 písm. c/ Trestného zákona ani iného trestného činu, uvedeného v Trestnom zákone. 

	Predmetné konanie by  mohlo napĺňať zákonné znaky priestupku, na úseku bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky podľa zákona č. 372/90 Zb. z. o priestupkoch, avšak vzhľadom k tomu, že skutok sa stal ešte dňa 03.02.2010, nie je možné ho prejednať ako priestupok z dôvodu uplynutia premlčacej doby, ktorá  je u priestupku podľa citovaného zákona 2 roky. 

	Vzhľadom k uvedeným skutočnostiam skutok nie je trestným činom a nie je ani dôvod na jeho postúpenie príslušnému orgánu za účelom  prejednania v priestupkovom konaní.  

	S poukazom na uvedenú skutočnosť som rozhodla tak, ako je uvedené v enunciáte môjho uznesenia s tým, že týmto rozhodnutím nie je dotknutý nárok poškodeného na náhradu škody, ktorý si môže poškodený uplatňovať v občianskom súdnom konaní. 

						

								

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Katarína Zeleňáková
prokurátorka