Okresná prokuratúra Žilina 
Moyzesova 20, 011 56 Žilina 1

Sp. zn. : 3 Pv 580/13/5511	Žilina, 17.12.2013
EEČ : 2-43-631-2013

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Zločin:	Týranie blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 odsek 1 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 334/2012 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Žilina
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Okresnému úradu, odboru všeobecnej vnútornej správy XXXXX

v období od presne nezisteného dňa mesiaca september roku 2012 až do dňa 29.06.2013, kedy jeho manželka XXXXX odišla zo spoločnej domácnosti,  v mieste svojho bydliska v XXXXX, počas vzájomných hádok  v denných i večerných hodinách svoju manželku XXXXX opakovane udieral rukou zatvorenou v päsť po hlave, chrbte, rukách, držal ju v silnom zovretí za ruky, ako aj pod krkom, pričom jej vulgárne nadával, 

pretože výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom.

Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ Okresného riaditeľstva PZ, odboru kriminálnej polície XXXXX uznesením číslo ČVS:ORP-685/1-OVK-ZA-2013 zo dňa 04.07.2013 podľa § 199 ods. 1 Tr. por. začal trestné stíhanie a súčasne podľa § 206 ods. 1 Tr. por. vzniesol obvinenie XXXXX pre zločin  týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 písm. a) Tr. zák. na tom skutkovom základe, že 

„v období od presne nezisteného dňa mesiaca september roku 2012 až do dňa 29.06.2013 v mieste svojho bydliska na XXXXX  minimálne tri razy do týždňa vo večerných hodinách bezdôvodne spôsoboval svojej manželke XXXXX, nar. XXXXX, trvale bytom XXXXX a dcére XXXXX, nar. XXXXX, trv. bytom XXXXX fyzické a psychické utrpenie, a to takým spôsobom, že svoju manželku opakovane udieral najmenej päť razy rukou zatvorenou v päsť po hlave, chrbte, rukách, držal ju v silnom zovretí za ruky, ako aj pod krkom, počas toho jej nadával, že sa správa ako kurva a piča, zakazoval jej navštevovať vlastných rodičov a chodiť do obchodu mohla jedine s ním, v prípade, že sa vzdialila z domu, stále jej telefonoval, aby sa ponáhľala domov, tiež bil svoju dcéru XXXXX minimálne dva razy do mesiaca otvorenou rukou v dlaň, tzv. „fackami“ do oblasti jej tváre, pričom ju držal silno za ruky, keď sa postavila na obranu svojej matky alebo brata a na konci mesiaca marec roku 2013, keď sa dozvedel, že je tehotná, dal jej dve facky a hodil ju o stenu a povedal jej, že je fľandra, čím vzbudzoval u nich neustály stres a strach, pre ktorý boli prinútené opustiť spoločnú domácnosť dňa 29.06.2013.“

	Po skončení vyšetrovania v predmetnej trestnej veci vyšetrovateľ PZ predložil tunajšej prokuratúre spisový materiál ČVS:ORP-685/1-OVK-ZA-2013 s návrhom na postúpenie veci, s ktorým som sa stotožnila. 

Obvinený XXXXX vypovedal, že nesúhlasí s tým, že spôsoboval psychické utrpenie. K fyzickému utrpeniu uviedol, že sem tam nejaká facka bola. Dcéru XXXXX udrel, keď zistil, že je tehotná. Manželku chytil aj pod krkom, udrel fackou, nikdy ale nie pod vplyvom alkoholu. Facku jej dal možno tri až štyrikrát do roka, keď ho vytočila. Vytočila ho napríklad, keď zobral práčku na úver a ona ju rozbila, lebo po nej búchala. Tiež jej dal facku, keď sa dozvedel o XXXXX a keď zistil, čo si píšu. Tiež jej dal facky vtedy, keď niečo spravila a jemu klamala, kde bola. Päsťou ju neudieral. K hádkam dochádzalo kvôli financiám, nakoľko tieto chýbali. Nikdy sa jej nevyhrážal zabitím. Stávalo sa, že v rozčúlení jej nadával, že je kurva, piča. Ona nadávala tiež jemu, že nevie zohnať peniaze a postarať sa o rodinu. Hádku začal raz on, raz ona. K synovi XXXXX sa správa ako každý otec k synovi. Minulý týždeň mali spolu konflikt, pri ktorom ho ale neudrel, len ho tvrdšie posadil na lavicu. Nebíjaval ho ani pre zlé známky. Dcéra XXXXX párkrát dostala remeňom po riti, keď bola nezvestná. Tiež jej dal buchnát, keď zmizla na štyri dni. 

Svedkyňa - poškodená XXXXX vo svojej výpovedi okrem iného uviedla, že s manželom XXXXX a deťmi bývali v prenajatom dvojizbovom byte. Od 29.06.2013 tu s deťmi nebýva, pretože pre správanie manžela, vystupovanie, napádanie to už nevydržala a hľadala útočisko inde. Dcéra XXXXX sa však po čase vrátila späť k otcovi, XXXXX je stále zatiaľ s ňou a dcéra XXXXX býva u priateľa. Manžel XXXXX v roku 2011 mal srdcový infarkt, dovtedy robil na živnosť a od apríla 2012 je na čiastočnom invalidnom dôchodku. Peňazí v domácnosti bolo málo. Boli z toho veľmi nešťastní. Od septembra roku 2012 vznikali medzi ňou a jej manželom hádky najmä z finančného dôvodu, lebo nebolo  na domácnosť, žitie, školu detí, nemali z čoho platiť nájom, elektrinu, plyn a vznikali im podlžnosti, ktoré neustále narastali a sú aj vymáhané exekúciami. Vznikali medzi nimi najmä slovné hádky, ktoré boli vzájomné a vznikali ohľadom na ich okolnosti a situáciu, v ktorej sa v tom čase nachádzali. Situácia u nich doma sa vyhrotila pred Vianocami v decembri roku 2012, keď si obidvaja nevedeli rady, ako tie dlhy zmierniť, z čoho aspoň časť splatiť, aby nemali samé exekúcie a aby neprišli o strechu nad hlavou. Ona, ako aj jej manžel túto ich situáciu a napätie zvládali veľmi ťažko a preto dochádzalo k tým vzájomným hádkam, pričom pri jednej z nich, a to asi dva týždne pred Vianocami jej manžel dal facku po tvári v tých nervoch, ktorú mu aj ona v nervoch opätovala a tým vznikla bitka ich vzájomným klbčením. Keďže manžel nerátal s tým, že mu facku opätuje, tak ju schytil rukou poza hlavu, ktorú jej držal a ťahal k sebe, ona sa ho snažila obidvoma rukami od seba odtiahnuť, ako aj jednou rukou dosiahnuť na niečo, aby ho tým odrazila od seba, pričom druhou voľnou rukou sa snažil udierať ju päsťou po tele, po čom mávala modriny. Keď  sa jej podarilo vyšmyknúť mu z držania, už za ňou nešiel, len vykrikoval v rozčúlení na ňu tie najhrubšie slová, hundral si pre seba a keď bola v tom, že je ukľudnený, išla za ním vysvetliť mu to, ako aj vyčítať jeho správanie, čo ho opäť nahnevalo a vznikla znova už len slovná hádka. Počas hádky ju udrel minimálne tri až štyrikrát do hrude, do nôh. Mávala modriny na pleciach. S modrinami na lekárske ošetrenie nešla, ani nevolala políciu, hoci to v tento rok koncom mája chcela spraviť. Kvôli problémom s chrbticou chodila k neurologičke a táto na nej modriny videla, ale ona nechcela, aby ich zapísala. K fyzickým konfliktom dochádzalo dvakrát do mesiaca, keď manžel nezvládol hádku, v ktorej mu ona oponovala, keď si vyčítali navzájom rôzne veci. Hádky sa odohrávali v kuchyni, vždy sa našla nejaká maličkosť ohľadom ich domácnosti, detí, kvôli ktorej vznikla hádka. Keď mu v rámci tejto hádky netolerovala jeho počínanie, správanie, teda keď mu slovne oponovala, tak jej dal facku, ktorú mu vrátila naspäť, čo ho viac vytočilo a potom ju schytil rukou okolo krku a druhou rukou, päsťou ju udieral do tela. Facku vrátila preto, že mu proste netolerovala jeho slovné výbuchy a nevedela sa ovládnuť, nervy jej popustili, hoci mohla predpokladať jeho ďalšie konanie vzhľadom na jeho prechádzajúce konania. Ďalej uviedla, že ich hádky v domácnosti vznikali aj po čom, čo prišla zakaždým o hodinu domov neskôr z práce, či z mesta, neskôr, ako mala, lebo sa zdržala, čo si nedal vysvetliť od nej.  Taktiež svedkyňa sa nevedela presne vyjadriť, kto z nich dvoch začínal viac tie hádky, ale podľa jej slov, možno spúšťačom ich vzájomných hádok bola ona, lebo chcela riešiť tú ich beznádejnú situáciu, z ktorej bola zúfalá a nevedela si rady. Ona to chcela riešiť a pripadalo jej, že jej manžel sa pred týmito problémami schováva za svoju chorobu, že sa od nich dištancuje a všetko ponecháva na jej starosť a mala si poradiť sama, pričom on buď išiel na ryby alebo ku svojim rodičom. Zároveň menovaná sa začala písomne už v máji roku 2013 kontaktovať cez sociálnu sieť s osobou mužského pohlavia - XXXXX a jej názor je, že jej manžel mal tušenie o tejto skutočnosti a preto bola jeho reakcia taká, keď prichádzala domov neskôr ako mala, ako to bolo v tom máji, keď jej dal silnú facku. Hoci jej manžel mal voči nej nedôveru, už ju odvtedy vôbec nezbil, len slovne jej vyčítal správanie a pre neho bola len kurva. V dobe od decembra roku 2012 do februára roku 2013 pracovala a domov chodila neskôr aj z práce, z čoho jej manžel usúdil, že si v práci našla nejakého iného muža a že hľadá útechu u druhých, keď to nemohla dosiahnuť u neho, lebo jej to takýmto spôsobom vyčítal. Svedkyňa uviedla, že fyzické útoky zo strany jej manžela voči nej neboli kvôli tomu, že by jej chcel ubližovať, ale bolo to vyústením problémov v ich nepriaznivej, životnej situácie, pri ich vzájomných hádkach, ako aj jeho zdravotného stavu. Svedkyňa celkovú situáciu u nich doma nezvládala a ako jediné riešenie videla v odchode od jej manžela zo spoločnej domácnosti a to dňa 29.6.2013, aby nemusela riešiť stále ich finančné a existenčné problémy a zároveň vznikal pre ňu lepší, kamarátsky vzťah s XXXXX. Keďže pri týchto hádkach podľa jej slov jej manžel slovne vybuchol, správal sa nekontrolovateľne, tak mala obavu, že dostane zlosť na ňu a na jej priateľa, lebo ho opustila a odišla k nemu žiť a že v tejto zlosti si nájde ju alebo toho muža, v ktorej  sa nebude ovládať, lebo pred tým v zlosti sa jej mal vyhrážať slovami, že jej alebo tomuto jej druhému mužovi niečo spraví, že to obidvaja nerozchodia. Kvôli tejto skutočnosti po jej odchode zo spoločnej domácnosti od manžela sa mu do dňa 14.8.2013 aj vyhýbala.  

Z výpovede svedkyne XXXXX (dcéra obvineného XXXXX), vyplýva, že medzi rodičmi najmä od novembra roku 2012 do júna roku 2013, ako aj pred tým, ale menej, tak minimálne dvakrát do týždňa, teda dosť často, vznikali hádky a to kvôli ich zlej finančnej situácii. Keď bola prítomná pri týchto hádkach, tak tieto začínala jej matka XXXXX, ktorá do jej otca XXXXX slovne vyrývala, keď mu vyčítavala, že nechodí do roboty, alebo z čoho má navariť, čo budú deti jesť a pod., hoci kvôli jeho zdravotnému stavu nemohol pracovať, lebo bol po srdcovom infarkte, kvôli čomu bol aj na čiastočnom invalidnom dôchodku. Otec sa jej to snažil vysvetliť, ale jej matka sa viac rozčúlila, kedy otcovi aj vulgárne nadávala, napríklad slovami, že je „kokot, či nenormálny, či mu rozum stačí, či je jebnutý“, na čo sa otec nahneval a preto na matku ziapal, počas čoho jej vykrikoval, aby to neriešila stále, nerozoberala a keď to nevydržal, tak jej aj vulgárne nadal, že je piča. Jej matka chodievala domov z mesta dosť neskoro, pričom si tam mala vybavovať nejaké papiere po úradoch. Nikdy nedodržala čas, ktorý uviedla, že príde domov a po jej príchode domov sa jej otec začal vypytovať, kde bola. Matka sa  mala vyhovárať, ako napríklad, že čakala dosť dlho v meste alebo u nejakej tety z rodiny, čo jej otec ani oni - deti neverili, pričom vedeli, že sa v meste stretla buď so svojou matkou alebo s nejakým mužom z Pokecu. Preto otec na matku žiarlil a ona mu nikdy nepovedala pravdu, hoci otec trval na tom, aby mu ju povedala, ale ona si stále vymýšľala, načo otec to radšej nechal tak. Keď počas týchto ich vzájomných hádok bolo toho už na otca moc, tak matke dal jednu facku, ale slabšiu, ale ona priamo pri nich nikdy nebola, len počula reakciu jej matky, keď sa po tejto rozplakala, urazila a odišla do detskej izby si ku nej a k ostatným deťom sadnúť. Tieto ich hádky sa u nich doma diali rôzne počas celého dňa, aj doobeda, kedy aj bola ich svedkom, keď si odbehla zo školy domov na desiatu, ako aj poobede, či podvečer alebo večer. 

Svedkovia XXXXX (dcéra obvineného XXXXX) a svedok XXXXX (syn obvineného XXXXX) využili ustanovenie § 130 Tr. por. a vo veci nevypovedali. 

Svedok XXXXX  vypovedal, že tento rok v priebehu mesiaca máj si začal písať cez sociálnu sieť Pokec s XXXXX, ktorú poznal ešte z detstva. Táto sa mu sťažovala, že má doma problémy s deťmi, ako aj s manželom v takom zmysle, že manžel ju púšťa z domu len s jeho súhlasom a dostane sa z neho len po tom, čo on odišiel na ryby, teda potajomky s deťmi. Manžel ju mal aj fyzicky napádať, keď prišla domov o päť minút neskôr tak, že jej dal facku medzi dverami, pričom sa snažila prísť domov tak do 20.00 hod. S XXXXX sa začali aj osobne stretávať od druhej polovice mesiaca máj, ako aj počas mesiaca jún tohto roku,  najmä v jeho byte na sídlisku XXXXX alebo na sídlisku XXXXX, kde pracoval. Od tejto sa potom dozvedel, že tie fyzické napadnutia jej osoby zo strany manžela vznikali kvôli jej nesúhlasu s manželovým názorom, čo sa týkalo ich detí a domácnosti, teda keď mu slovne oponovala, jej mal dať facku a keď sa do toho zastarali deti, alebo ona, tak chytil amok zúrivosti, v ktorom bil hlava - nehlava. Bol podľa toho, čo mu ona povedala, schopný chytiť hocičo, čo mal najbližšie po ruke, ako napríklad šnúru od počítača a touto sa mal po nej oháňať. On počas osobných stretnutí s ňou nebadal na nej žiadne modriny, zranenia, jedine to, že bola dosť citovo labilná, rozpoložená, čo sa prejavovalo u nej plačom. Tiež na nej badal, že sa obáva stretnutia s jej manželom po jej odchode od neho zo spoločnej domácnosti dňa 29.6.2013 k nemu, a to kvôli tomu, aby na verejnosti nevznikol medzi nimi nejaký slovný konflikt. 

Z výpovede svedka XXXXX, suseda obvineného a poškodenej,  okrem iného vyplýva, že tento po tom, čo sa zmenšil príjem XXXXX, nakoľko pán XXXXX zostal doma kvôli infarktu a pani XXXXX nikde nepracovala, často u nich vyklopkávali, či im nemajú dať nejaké potraviny. Zo svojho bytu priamo nepočul, čo sa deje v ich domácnosti, ale keď bol v spoločnej chodbe, tak náhodne cez ich vonkajšie dvere počul z ich bytu hádky, v ktorých útržkovito počul najmä pána XXXXX hovoriť slová „drž hubu“ a rôzne vulgárne nadávky. Niekedy začul aj pani XXXXX, ako mu tam niečo odvrávala. Tieto ich hádky bolo počuť rôzne počas celého dňa. 

Svedkyňa XXXXX, suseda obvineného a poškodenej,   vypovedala, že nedostatok peňazí v domácnosti rodiny XXXXX mal podiel na ich spolunažívaní a preto z ich bytu bolo počuť najmä večer hádky, v rámci ktorých bolo počuť pána XXXXX vykrikovať slová „drž hubu“ a iné, ktorým moc nerozumela, pričom počula aj vykrikovať pani XXXXX, ale nerozumela, čo konkrétne vykrikovala. Jej aj pán XXXXX mal povedať, že jeho manželka ho vytáča svojim správaním voči nemu a že v tej zlosti radšej buchol do steny, ako keby ju mal udrieť. Menovaná na XXXXX iba raz videla v oblasti jej predlaktia modriny, ktoré podľa jej slov mal spraviť manžel niekedy cez zimu tohto roku. Inokedy na nej nebadala žiadne zranenia. 

Svedkyňa XXXXX, ktorá bola tiež susedkou rodiny XXXXX, vypovedala, že táto osobne nepočula z ich bytu nejaké hádky. Keďže pani XXXXX v ich vchode umývala schody, tak sa s ňou občas stretla, kedy jej táto len povedala, že je rada, že  manžel išiel na ryby preč z chalupy a tiež sa jej niekedy posťažovala, že jej neprišli peniaze zo sociálky.

Z výpovede svedkyne XXXXX, susedy rodiny XXXXX, vyplýva, že táto pracuje v 12-hodinových smenách a doma sa zdržuje málokedy, zriedka. Preto z bytu XXXXX nepočula nejaké ich hádky, či konflikty. 

Z výpovede svedkyne XXXXX, matky XXXXX, vyplýva, že sa vzájomne navštevovala so svojím synom a jeho rodinou, pričom aj chodievala ku nim na byt. Nakoľko jej nevesta XXXXX nepracovala, len krátko v XXXXX a jej syn XXXXX nemohol pracovať kvôli infarktu a mal len čiastočný invalidný dôchodok, tak ich príjem bol veľmi nízky a nevystačil na pokrytie ich výdavkov, pričom im vznikali dlžoby. Táto situácia  jej syna XXXXX trápila, ťažko znášal túto zlú situáciu, ako aj jej nevesta XXXXX a keď táto prišla od svojich rodičov, od ktorých mala počuť výčitky na to, že ešte stále žije s XXXXX, tak prišla domov podráždená, mrzutá, nebola vo svojej koži a vtedy slovne, aj v jej prítomnosti, rýpala do svojho manžela XXXXX, vyvolávala hádky, kedy mu vyčítala nedostatok financií. Vtedy jej pripadala, ako keby sa nevedela v tej zlosti spratať do kože, stále slovne skákala do manžela, pričom mala niekedy dojem, že by bola schopná aj fyzicky do neho skočiť, ako keby bola pod vplyvom nejakých látok. Ona sa v tom amoku nevedela ovládať a utíšiť. Tiež badala na svojom synovi XXXXX, že tieto manželkine výčitky mu robia zle, rozčuľujú ho a že chcel už slovne vybuchnúť, ale ona to nenechala dôjsť k tomu, teda aby sa zbytočne nehádali a preto syna ráznejšie upozornila a zastala si nevestu, aby bol kľud. Raz po takejto ich hádke, kedy sa mal  syn XXXXX rozčúliť, mu prišlo zle od srdca a ona ušla preč, nechala ho tak, pričom mu neprivolala ani žiadnu pomoc. 

Z výpovede svedka XXXXX, ktorý bol tiež susedom rodiny XXXXX, vyplýva, že hoci býval priamo nad ich bytom, ale doma sa skoro vôbec nezdržiaval,  a preto z ich bytu nepočul žiadne hádky a ani nebol svedkom žiadnych hádok. 
 
Z výpovede svedkyne XXXXX, ktorá bola dobrou kamarátkou rodiny XXXXX, vyplýva, že táto bývala u nich aj v spoločnej domácnosti aj so svojím malým synom a to od februára roku 2012 do mája roku 2012, pričom aj po tomto období chodievala ku nim na návštevy skoro každý deň. Keďže pán XXXXX bol podľa jej slov na čiastočnom invalidnom dôchodku, ktorý bol veľmi malý a pripadal jej ako almužna a jeho manželka XXXXX nepracovala, tak mali nedostatok peňazí. Keď sa teta XXXXX vrátila domov po tom, čo si bola údajne niečo vybavovať    v meste po úradoch, tak táto mala svojmu manželovi XXXXX vykrikovať výčitky ohľadom toho, že nemajú peniaze, nech tieto zoženie, že jej na úrade zase niečo neschválili, že jej boli pozastavené dávky. Pán XXXXX bol najprv ticho, jedine ju žiadal, keďže to stále dookola hovorila, aby už bola ticho aspoň pri obede, ale ona neprestala. Preto sa to začalo stupňovať medzi nimi dvoma, kedy teta začala kričať a jej muž jej dal nato rukou - dlaňou zozadu po hlave taký slabší pohlavok alebo ju obidvoma rukami schytil za ramená a za ne ju posadil s dodaním, aby bola ticho. Ona sa potom urazila, odišla do druhej izby, kde si hovorila stále svoje a keď tam boli aj ich deti, tak týmto sa sťažovala. Pán XXXXX sa robil, že ju nepočuje, hoci bolo počuť, ako hovorí slovami, že je zvedavá, čo budú robiť bez peňazí, keď nemajú obidvaja príjem, ako to pôjde ďalej, ako zaplatia šeky, ktoré im prišli zaplatiť za byt. Keďže tam so svedkyňou bol zakaždým aj jej malý štvorročný syn, tak pred týmto si pani XXXXX nedovolila nadávať, ale ak náhodou, bol pri počítači v druhej izbe, tak nadávala na svojho muža slovami, že „je jebnutý, kokot“, na čo jej muž nereagoval, díval sa len na televízor. Tiež badala, že pani XXXXX chodila do mesta každý deň okrem štvrtka, kedy chodila ku lekárovi, pričom domov chodila rôzne poobede a jej muž nevedel, čo je vlastne s ňou. Keďže sa mu neozvala, tak jej volával, že kde je, kedy príde, čo ona považovala za to, že ju kontroluje. Tak to bolo, aj keď mala odísť na nákup do obchodu, z ktorého prichádzala neskôr. Keď bola na návšteve u svojich rodičov a týchto prosila o pomoc, ktorú jej odmietli, tak ako prišla domov, na nich nadávala a potom vyčítala svojmu manželovi nedostatok financií, že je zvedavá, čo budú jesť na obed a iné. Hoci ju manžel žiadal, aby bola ticho, tak len niekedy zostala potichu, a preto si on radšej sadol na bicykel a odišiel na ryby. 

V priebehu vyšetrovania bola do konania pribratá znalkyňa z odboru psychológia, odvetvie klinická psychológia detí a klinická psychológia dospelých za  účelom vypracovania znaleckého posudku k osobe poškodenej XXXXX. 

Zo záveru znaleckého posudku vyplýva, že u XXXXX sa jedná o osobnosť simplexnejšie diferencovanú, nesamostatnejšiu, potrebujúcu pomoc okolia, mať niekoho pri sebe, je tvrdohlavá, prchkejšia, má snahu hľadať riešenia, aj keď nie vždy sú priliehavé a adekvátne v danej situácii a konštruktívne, čo vyplýva aj zo simplexnosti jej osobnosti. Situácie rieši stereotypnejšie, využívajúc dookola rovnaké mechanizmy spávania. Primerane je rozvinutá oblasť emotivity, vyšších citov voči okoliu, je schopná primeranej afektívnej rezonancie s okolím v pokojnejších podmienkach. Voči svojmu najbližšiemu okoliu sa snaží byť zodpovedná, čo sa jej aj v rámci rodiny spolu s manželom ako tak darilo. Pokiaľ manžel pracoval, rodina aj keď s obtiažami, ale ako tak fungovala, ako rodičia sa snažili v rámci svojich schopností a možností. Zdravotné problémy u manžela, skutočnosť, že ostal na invalidnom dôchodku, nezamestnanosť poškodenej spustili stresovú situáciu v rodine medzi manželmi najmä ohľadom  veľkých problémov s financiami, pretože rodine začali peniaze chýbať, neboli schopní zabezpečovať základné potreby rodiny, ako platiť pravidelne byt, stravu, školné, prišli exekúcie a deložovanie z bytu. Tieto pretrvávajúce problémy  stupňovali  tlak v rodine, narastalo napätie, vyhrocovali sa matrimoniálne vzťahy, čo napokon ktoré viedlo až  ku konfliktom medzi manželmi, nakoľko vzniknutú finančnú krízu sa im nepodarilo dlhodobejšie riešiť a zvládať. Ani jeden z manželov nebol ochotný ustúpiť, klesala frustračná tolerancia voči sebe, aj voči záťaži, narastali negatívne emócie, labilizovala sa ich afektivita, stupňovala sa nervozita, ktoré sa prenášali do správania smerom do okolia, prevažne vo forme verbálnej ako sú vzájomné výčitky, obviňovania, invektívy, nadávky, intolerancia na seba, hádky, napätie. Ani jeden nebol ochotný ustúpiť zo svojej pozície, obaja tlačili na seba, vyvíjali na seba tlak, do určitej miery manipulovali situáciou aj navzájom sebou, prenášali pocity viny jeden na druhého, až došlo k rozdeleniu rodiny, resp. manželov. 
Podľa znalkyne u svedkyne - poškodenej XXXXX  môže dochádzať k určitému skresleniu prežitých skutočností, čo však vyplýva zo situácie, že nedokázala ona sama, ani ako manželia vyriešiť zlú ekonomickú a následne sociálnu situáciu rodiny, ťažko znášala nedostatok financií a neriešiteľnosť danej ťaživej situácie, čo je podmienené simplexnosťou osobnosti a rigiditou správania, zacyklenia sa, čo viedlo ku matrimoniálnym konfliktom, hľadala vinu u okolia, u manžela, aby seba ospravedlnila, že nie je schopná sama situáciu riešiť, ale nejde o vedomé skresľovanie, ide o náhradný osobnostný mechanizmus, racionalizácie za nepriaznivú situáciu v rodine, zlyhanie ako rodičov. 
V psychdg.metodikách sa nezobrazili známky depresie, ani známky posttraumatickej stresovej poruchy, išlo o reaktívne stresové reakcie na nadštandardný psychický tlak, vystupňované pretrvávajúcimi matrimoniálnymi problémami, ktoré boli podmienené a sýtené zlou finančnou krízou v rodine a následným oslabením frustračnej tolerancie, čo viedlo k emočnej a afektívnej labilite a zacykleniu sa u oboch manželov, konfliktovému a problémovému matrimoniálnemu vzťahu. 
U svedkyne - poškodenej sa nepotvrdila psychická choroba, či porucha. Išlo o reaktívne stresové reakcie podmienené a sýtené zlou finančnou situáciou a následne nepriaznivou sociálnou životnou situáciou, na ktorej sa podieľali obidvaja manželia, resp. obvinený aj svedkyňa - poškodená. Ich konfliktové a problémové správanie bolo spúšťané ťaživou a nepriaznivou ekonomickou situáciou, vzťahy v rodine boli dovtedy pomerne dobré, rodičia sa starali o deti, rodina ako tak v rámci možností fungovala. 
	Vyšetrovateľ PZ do spisu zabezpečil aj správy k osobe obvineného. Z týchto správ vyplýva, že obvinený XXXXX v minulosti nebol postihnutý za spáchanie priestupku. V registri trestov má záznam z 20.09.1993, kedy bol odsúdený pre                § 248 ods. 1, ods. 2 Tr. zák. a bol mu uložený trest odňatia slobody vo výmere 12 mesiacov so skúšobnou dobou  do 20.09.1995, po uplynutí ktorej sa osvedčil. 

Podľa § 2 ods. 12 Tr. por. orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.

V danom prípade sa trestné konanie viedlo proti obvinenému XXXXX pre skutok, popísaný v uznesení o vznesení obvinenia číslo ČVS:ORP-685/1-OVk-ZA-2013, ktorý bol právne kvalifikovaný ako zločin  týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1  písm. a) Tr. zák. 

Objektom toho trestného činu je ochrana určitej kategórie osôb uvedených v 208 ods. 1 Tr. zák. 

Objektívna stránka zločinu týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 písm. a) Tr. zák. spočíva v konaní páchateľa, ktorý týra blízku osobu alebo osobu, ktorá je v jeho starostlivosti alebo výchove, spôsobujúc jej fyzické utrpenie alebo psychické utrpenie bitím, kopaním, údermi, spôsobením rán a popálenín rôzneho druhu, ponižovaním, pohŕdavým zaobchádzaním, neustálym sledovaním, vyhrážaním, vyvolávaním strachu alebo stresu, násilnou izoláciou, citovým vydieraním alebo iným správaním, ktoré ohrozuje jej fyzické alebo psychické zdravie alebo obmedzuje jej bezpečnosť. 

Podľa zákonodarcu sa týraním rozumie zlé zaobchádzanie s blízkou osobou alebo osobou, ktorá je v starostlivosti alebo výchove, ktorým páchateľ prejavuje hrubší stupeň necitlivosti a bezohľadnosti. Vyznačuje sa určitou trvalosťou, prípadne aj sústavnosťou alebo opakovanými útokmi, ktoré takáto osoba vzhľadom na jeho hrubú bezohľadnosť alebo bolestivosť považuje za ťažké príkorie, ponižovanie. Trvalosť páchateľovho konania je nutné posudzovať v závislosti od intenzity zlého zaobchádzania. Nevyžaduje sa, aby u zverenej osoby vznikli následky na zdraví. 

	Pod pojmom fyzické alebo psychické utrpenie treba rozumieť taký stav, ktorý sa vyznačuje telesnými alebo duševnými bolesťami, ktoré ovplyvňujú obvyklý spôsob  života týranej osoby a netrvajú celkom krátky, prechodný čas. 

	Podstatou konania páchateľa, a to bez ohľadu na to, ktorou v zákone vymenovanou formou sa ho dopustí, však vždy musí byť týranie blízkej osoby alebo osoby, ktorá je v jeho starostlivosti alebo výchove, spôsobujúc jej fyzické trpenie alebo psychické utrpenie. 

Zo zadokumentovanej dôkaznej situácie jednoznačne vyplýva, že v rodine obvineného po dlhší čas dochádzalo k častým konfliktným situáciám, ktoré však boli vyvolané nielen konaním obvineného XXXXX, ale aj konaním samotnej poškodenej XXXXX. Z vykonaných dôkazov je zrejmé, že vzájomné konflikty medzi obvineným a poškodenou neraz vyústili do vzájomného osočovania a vzájomných verbálnych, niekedy aj fyzických útokov. Možno konštatovať, že aj samotná poškodená často reagovala na obvineného nadávkami, výčitkami, ako aj vzájomným fyzickým útokom. Príčinou týchto konfliktov boli najmä existenčné problémy v rodine XXXXX, prameniace z nedostatku finančných prostriedkov potrebných na uspokojovanie základných potrieb jednotlivých členov rodiny. K vyhroteniu situácie došlo najmä v období, keď u obvineného nastali zdravotné problémy, v dôsledku ktorých ostal na invalidnom dôchodku a keď poškodená XXXXX bola bez práce. Táto stresová situácia spustila v rodine medzi manželmi veľké problémy, nakoľko finančné prostriedky začali rodine chýbať a keďže problémy dlhodobo pretrvávali a k riešeniu situácie nedochádzalo, stupňoval sa tlak v rodine, narastalo napätie, následkom ktorého sa vyhrocovali vzťahy medzi obvineným a poškodenou, čo viedlo k vzájomným konfliktom. Obvinený, rovnako ako aj poškodená, vzniknutú finančnú krízu ťažko znášali. Poškodená sa opakovane navonok vracala k týmto problémom, hovorila o nich, prenášala pocit viny na manžela, že nie je schopný zabezpečiť rodinu, nikde nerobí, nemá čo deťom dať jesť. Manžel nedokázal tieto manželkine reči počúvať, žiadal od nej, aby bola ticho, dookola nerozprávala o tom. Finančná kríza pretrvávala a stupňovala vzájomný psychický tlak medzi manželmi, pričom obaja neboli schopní racionálne situáciu riešiť, naopak narastali negatívne emócie, stupňovala sa nervozita, ktorá sa prenášala do správania smerom do okolia, a to prevažne vo forme verbálnej, ako sú vzájomné výčitky, obviňovania, invektívy, nadávky, intolerancia na seba a hádky. Obvinený, ako aj poškodená, vyvíjali na seba tlak, prenášali pocity viny jeden na druhého, až došlo k rozdeleniu rodiny. 

	Z posudku znalkyne  XXXXX taktiež vyplýva, že u poškodenej sa v psychdg. metodikách nezobrali známky depresie, ani známky postraumatickej stresovej poruchy. Išlo o reaktívne stresové reakcie na nadštandardný psychický tlak vystupňované  pretrvávajúcimi matrimoniálnymi problémami, ktoré sýtené finančnou krízou v rodine a následnou emočnou a afektívnou labilitou u oboch manželov.

	Vzhľadom na takto zistené skutočnosti som toho názoru, že správanie obvineného voči poškodenej nemá charakter týrania v zmysle § 208 Tr. zák.

Berúc v úvahu vyššie uvedené okolnosti a závery vykonaného dokazovania možno potom prijať záver, že konanie obvineného XXXXX nie je trestným činom, ale že ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom.

Podľa § 214 ods. 1 Tr. por. prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní.

 S ohľadom na vyššie uvedené skutočnosti som rozhodla o postúpení predmetnej veci v zmysle § 214 ods. 1 Tr. por. Takýto postup je v súlade s ustanovením § 20 zákona č. 372/90 Zb. o priestupkoch v znení noviel, pretože vzhľadom na čas spáchania skutku zodpovednosť za priestupok nezanikla.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Bibiana Mikolajová
prokurátorka