Okresná prokuratúra Bratislava III 
Vajnorská 47, 832 77 Bratislava 3

Sp. zn. : 2 Pv 462/13/1103	Bratislava III, 10.1.2014
EEČ : 2-10-41-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinená XXXXX 
Prečin:	Zanedbanie povinnej výživy podľa § 207 odsek 1 Trestného zákona

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava III
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinenej:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
hoci jej zo zákona o rodine vyplýva povinnosť prispievať na výživu svojho dieťaťa a výška povinnosti jej bola určená rozsudkom Okresného súdu Pezinok sp. zn. 28P 39/2010 zo dňa 06.08.2010, právoplatným dňa 23.08.2010, ktorým bola zaviazaná prispievať na výživu syna XXXXX, nar. XXXXX sumou 27,- € mesačne s účinnosťou od 23.08.2010 vždy do 15-teho dňa v mesiaci vopred do rúk XXXXX, XXXXX, XXXXX, túto povinnosť si obvinená v mieste trvalého bydliska a všade tam, kde sa zdržiavala neplnila v období od 23.08.2010 do 10.01.2012, kedy bol maloletý XXXXX rozsudkom Okresného súdu Pezinok sp. zn. 9P 15/2011 zo dňa 09.12.2011, právoplatným dňa 10.01.2012 zverený do predosvojiteľskej starostlivosti, obvinená uhradila iba dlžné výživné za mesiace október 2012 až marec 2013 v celkovej výške 60,- €, čím zostala dlžná na výživnom XXXXX, XXXXX, XXXXX za obdobie od 23.08.2010 do 10.01.2012 sumu vo výške 389,10€, 

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením povereného príslušníka PZ v Senci Obvodného oddelenia PZ Bernolákovo sp. zn. ORP-430/BE-SC-2012 zo dňa 04.06.2012 bolo podľa § 199 ods. 1 Tr. poriadku začaté trestné stíhanie pre prečin zanedbania povinnej výživy podľa § 207 ods. 1 Tr. zákona a uznesením povereného príslušníka PZ v Senci Obvodného oddelenia PZ Bernolákovo sp. zn. ORP-430/BE-SC-2012 zo dňa 04.06.2012  bolo podľa § 206 ods. 1 Tr. poriadku vznesené obvinenie XXXXX pre prečin zanedbania povinnej výživy podľa § 207 ods. 1 Tr. zákona  na tom skutkovom základe, že hoci jej zo zákona o rodine vyplýva povinnosť prispievať na výživu svojho dieťaťa a výška povinnosti jej bola určená rozsudkom Okresného súdu Pezinok sp. zn. 28P 39/2010 zo dňa 06.08.2010, právoplatným dňa 23.08.2010, ktorým bola zaviazaná prispievať na výživu syna XXXXX, nar. XXXXX sumou 27,- € mesačne s účinnosťou od 23.08.2010 vždy do 15-teho dňa v mesiaci vopred do rúk XXXXX, XXXXX, XXXXX, túto povinnosť si obvinená v mieste trvalého bydliska a všade tam, kde sa zdržiavala neplnila v období od 23.08.2010 do 10.01.2012, kedy bol maloletý XXXXX rozsudkom Okresného súdu Pezinok sp. zn. 9P 15/2011 zo dňa 09.12.2011, právoplatným dňa 10.01.2012 zverený do predosvojiteľskej starostlivosti, obvinená uhradila iba dlžné výživné za mesiace október 2012 až marec 2013 v celkovej výške 60,- €, čím zostala dlžná na výživnom XXXXX, XXXXX, XXXXX za obdobie od 23.08.2010 do 10.01.2012 sumu vo výške 389,10€, 

Ustanovenie § 215 ods. 1 Tr. poriadku upravuje postup vybavenia veci, v ktorej bolo začaté trestné stíhanie, resp. aj vznesené obvinenie určitej osobe. Ak sa splní niektorá z podmienok uvedených v tomto odseku, trestné stíhanie sa musí zastaviť. Dôvody zastavenia trestného stíhania sa tu uvádzajú taxatívne. Rozhodnúť podľa tohto odseku možno len vtedy, keď bola vec dostatočne objasnená v rozsahu nevyhnutnom na také rozhodnutie. (§ 2 ods. 10).

Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Tr. poriadku prokurátor ( ak bolo začaté trestné stíhanie vo veci aj policajt ) zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Dôvodom na zastavenie trestné stíhania podľa § 215 ods. 1 písm. b) Tr. poriadku je súčasné splnenie podmienok, že skutok, pre ktorý sa trestné stíhanie vedie, nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. Okolnosť, že skutok nenapĺňa znaky žiadneho trestného činu, musí byť vykonaným dokazovaním riadne zistená.

Trestným činom je v zmysle ustanovenia § 8 Trestného zákona protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v Trestnom zákone. Z uvedeného ustanovenia vyplýva, že o trestný čin sa jedná iba vtedy, ak sú súčasne splnené všetky jeho obligatórne (povinné) podmienky, ktorými sú protiprávnosť a formálne znaky, t.j. znaky niektorej skutkovej podstaty trestného činu uvedenej v osobitnej časti Trestného zákona. Ak splnenie ktoréhokoľvek z obligatórnych znakov skutkovej podstaty absentuje, nemôže sa jednať o trestný čin, avšak nemožno vylúčiť, že sa jedná o iné protispoločenské, a v prípade právom upraveného vzťahu, i protiprávne konanie, spravidla však menšej závažnosti (priestupok, iný správny delikt, porušenie záväzku vzniknutého z veriteľsko-dlžníckych vzťahov upravených normami tzv. civilného práva ako je právo občianske, obchodné, pracovné a rodinné a pod. ), na základe čoho štát, zastúpený zákonodarcom nepovažuje za správne a ani potrebné takého konanie postihovať metódami a prostriedkami trestnej represie, ktoré sú v každom právnom štáte tzv. ultima ratio t.j. krajnými prostriedkami postihu protiprávneho konania najhrubšieho charakteru, pri ktorých ostatné metódy odstránenia protispoločenského a protiprávneho konania spravidla zlyhávajú a ktoré zároveň ochraňujú také vzťahy, na ktorých ochrane má záujem celá spoločnosť.

Z  dôkazov zadovážených v priebehu vyšetrovania, ktoré tvoria obsah vyšetrovacieho spisu vyplývajú konkrétne skutočnosti dokumentujúce skutkové okolnosti, ktoré však pre absenciu objektívnej a subjektívnej stránky nenapĺňajú zákonné znaky skutkovej podstaty prečinu zanedbania povinnej výživy podľa § 207 ods. 1 Tr. zákona,  resp. iného trestného činu uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona.

Podľa 207 ods. 1 Tr. zákona sa prečinu zanedbania povinnej výživy dopustí ten, kto najmenej tri mesiace v období dvoch rokov neplní, čo aj z nedbanlivosti, zákonnú povinnosť vyživovať alebo zaopatrovať iného.

Orgány činné v trestnom konaní nie sú pri trestnej zodpovednosti páchateľa za neplnenie zákonnej povinnosti vyživovať alebo zaopatrovať iného v zmysle § 207 Tr. zákona o trestnom čine zanedbania povinnej výživy viazané rozhodnutím súdu, v ktorom súd v občianskoprávnom konaní určil túto povinnosť a výšku výživného. Tieto otázky sú oprávnené riešiť v rámci posudzovania predbežných otázok.

Neplnením povinnosti vyživovať alebo zaopatrovať iného sa rozumie iba zavinené neplatenie výživného alebo neposkytovanie zodpovedajúceho plnenia v naturálnej forme.

Tento trestný čin môže byť spáchaný, pokiaľ ide o subjektívnu stránku, úmyselne aj z nedbanlivosti.

Samotné zistenie, že osoba si neplní svoju zákonnú povinnosť vyživovať iného, ešte neznamená, že sa dopúšťa trestného činu zanedbania povinnej výživy podľa § 207 Tr. zákona. Pre vyslovenie záveru, že obvinený sa dopustil trestného činu podľa § 207 Tr. zákona, musí byť preukázaná aj subjektívna stránka skutkovej podstaty tohto trestného činu. Pri skúmaní zavinenia páchateľa trestného činu podľa § 207 ods. 1 Tr. zákona, je potrebné vychádzať z jeho sociálnej, majetkovej a finančnej situácie, pričom treba náležite zistiť i dôvody, ktoré sa o túto jeho situáciu pričinili. Ak nebude preukázané naplnenie subjektívnej stránky skutkovej podstaty tohto trestného činu, nemožno hovoriť o trestnom čine.

Z hľadiska subjektívnej stránky musí byť teda preukázané, že páchateľ si bol vedomý svojej vyživovacej povinnosti, teda o nej vedel a napriek tomu výživné neplatil, hoci mu v tom nebránili žiadne objektívne okolnosti, teda sociálna situácia alebo jeho zdravotný stav.

Páchateľa však nezbavuje zákonnej povinnosti platiť výživné a s tým súvisiacej trestnej zodpovednosti iba všeobecné poukazovanie na nepriaznivú finančnú situáciu bez  existencie objektívnych skutočností ( najmä zdravotný stav neumožňujúci pracovať), ktoré by mu zabezpečeniu dostatku finančných prostriedkov bránili. Osoba, ktorá má vyživovaciu povinnosť je povinná urobiť všetko preto ( maximalizovať svoje úsilie), aby dokázala svoje záväzky a povinnosti vždy splniť. Z dôvodu existencie vyživovacej povinnosti je povinná prispôsobiť svoje hospodárenie s finančnými prostriedkami a majetkovými hodnotami v súlade s jej primárnou povinnosťou prispievať na výživné svojho dieťaťa, ktorá má prednosť pre akýmikoľvek inými výdavkami, ktoré nie sú pre zachovanie života nevyhnutné.

Uznesením Okresného súdu Pezinok sp. zn. 28P 39/2010 zo dňa 06.08.2010, právoplatným dňa 23.08.2010 súd nariadil u maloletého XXXXX, nar. XXXXX ústavnú starostlivosť, maloletého umiestnil do XXXXX v Bernolákove a matku maloletého XXXXX zaviazal prispievať na výživu maloletého sumou 27,-€ mesačne, vždy do 15 teho dňa v mesiaci vopred do rúk Detského domova.

Uznesením  Okresného súdu Pezinok sp. zn. 9P 15/2011 zo dňa 09.12.2011, právoplatným dňa 10.012012 bol maloletý XXXXX, nar. XXXXX zverený do predosvojiteľskej starostlivodsti osvojiteľov od právoplatnosti rozsudku.

XXXXX vo výsluchu uviedla, že nemá finančné prostriedky na to, aby platila výživné v určenej výške, nakoľko je invalidná dôchodkyňa, dostáva sumu 261,- €, z ktorej jej strhávajú ešte sumu 60,- € mesačne. Ďalej uviedla, že každý mesiac platí XXXXX na úhradu dlhu na výživnom sumu 10,- € a tento chce riadne splatiť v plnej výške. Vyššiu sumu ako 10,- € nemôže splácať, nakoľko jej to nedovoľujú finančné možnosti.

Z výsluchu splnomocneného zástupcu poškodeného XXXXX v Bernolákove XXXXX vyplýva, že v apríli 2013 sa obv. XXXXX dohodla s riaditeľom detského domova, že svoj dlh na výživnom vo výške 449,10€, ktorý uznala bude splácať pravidelnými mesačnými splátkami vo výške 10,- €, pričom ku dňu 11.07.2013 uhradila sumu 70,- €. Maloletý XXXXX sa už v detskom domove nenachádza, bol osvojený a vyživovacia povinnosť prešla na osvojiteľa.

Do spisu bola zabezpečená dohoda o uznaní dlhu zo dňa 23.10.2012, spísaná medzi obv. XXXXX a riaditeľom XXXXX v Bernolákove, ktorou obvinená uznala svoj dlh na výživnom voči XXXXX v Bernolákove na syna XXXXX za obdobie od 23.08.2010 do 10.01.2012 vo výške 449,10€ a zaviazala sa splácať tento dlh v pravidelných mesačných splátkach vo výške 10,- €, počnúc mesiacom október 2012 až do úplného zaplatenia dlhu.

Zo správy Sociálnej poisťovne zabezpečenej do spisu vyplýva, že obv. XXXXX je poberateľkou invalidného dôchodku vo výške 271,20€ mesačne. Z dôchodku sú vykonávané exekučné zrážky vo výške 24,37€ mesačne.

Vykonaným vyšetrovaním bolo ďalej zistené, že obv. XXXXX bola uznaná za invalidnú v zmysle § 29 ods. 2 písm. a) zákona č. 100/1988 Zb. na účely § 33 zákona č. 100/1988 o sociálnom zabezpečení na základe zápisnice posudkovej komisie sociálneho zabezpečenia zo dňa 27.11.1992 z dôvodu, že obvinená  trpí perinatálnou encephalophatiou s mentálnou retardáciou, debilitou stredného až ťažkého stupňa a postraumatickou epilepsiou a pre dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav je neschopná vykonávať akékoľvek sústavné zamestnanie.

Mám za to, že  v danom prípade nebola naplnená subjektívna stránka prečinu zanedbania povinnej výživy podľa § 207 ods. 1 Tr. zákona, keďže z vykonaného dokazovania vyplynulo, že dôvodom neplatenia výživného u obvinenej boli nepochybne objektívne okolnosti a to zlý zdravotný stav obvinenej a s tým súvisiaca sociálna situácia.

XXXXX trpí duševným aj fyzickým ochorením, pre ktoré nie je schopná vykonávať žiadne zamestnanie. Preto bola aj uznaná za invalidnú a v súčasnosti poberá invalidný dôchodok vo výške 271,20€ mesačne, z ktorého jej vykonávajú exekučné zrážky vo výške 24,37€ mesačne. Z invalidného dôchodku obvinená platí mesačne ešte XXXXX v Bernolákove sumu 10,- € ako splátku výživného v zmysle dohody o uznaní dlhu.

Z uvedeného je zrejmé, že finančná čiastka,  ktorá zostane obvinenej z  invalidného dôchodku, ktorý je jej jediným finančným príjmom postačuje obvinenej len na uspokojenie jej objektívnych základných životných potrieb. 

Vzhľadom na zdravotný stav obvinenej nie je možné od nej reálne požadovať, aby vyvinula ďalšiu aktivitu smerom k získaniu  finančných prostriedkov potrebných na splnenie vyživovacej povinnosti napríklad získaním adekvátnej práce, pričom obvinená nemôže ani znížiť svoj životný štandard, ktorý je už teraz na úrovni pokrytia iba základných životných potrieb.

Obvinená aj napriek svojej zlej zdravotnej a sociálnej situácii sa v dohode o uznaní dlhu zaviazala oprávnenému svoj dlh na výživnom splácať pravidelnými mesačnými splátkami vo výške 10,- € a svoj dlh v zmysle dohody aj riadne spláca, čím zabezpečila aspoň minimálnym spôsobom plnenie vyživovacej povinnosti voči maloletému dieťaťu.

Mám za to, že v predmetnej veci absentuje aj materiálna stránka trestného činu, ktorou je  stupeň nebezpečnosti činu pre spoločnosť.

V zmysle § 10 ods. 2 Tr. zákona nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa je jeho závažnosť nepatrná.

	Závažnosť prečinu teda určujú :
a)	spôsob vykonania činu a jeho následky
b)	okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný ( pôjde najmä o poľahčujúce a priťažujúce okolnosti ),
c)	miera zavinenia a pohnútka páchateľa

     Spôsob vykonania činu zahŕňa druh a povahu konania, ako aj použité prostriedky. Pod pojmom následok sa tu nemá na mysli len primárny následok v podobe porušenia alebo ohrozenia chráneného záujmu, ale aj ohrozenie a porušenie ďalších náhodných vedľajších objektov. Miera zavinenia môže znamenať najmä vyššiu závažnosť úmyslu oproti nedbanlivosti a tiež priameho úmyslu oproti nepriamemu úmyslu.
Takisto vopred uvážený úmysel je ťažší než úmysel bezprostredne daný.

Vzhľadom na spôsob vykonania činu, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný a zavinenie, najmä s poukazom na skutočnosť, že u obvinenej by sa dalo ustáliť zavinenie iba vo forme nedbanlivosti, pričom dôvodom neplatenia výživného u obvinenej bola objektívna okolnosť- jej zlý zdravotný stav,  ako aj vzhľadom k tomu, že maloleté dieťa bolo zverené do predosvojiteľskej starostlivosti, čím zanikla obvinenej vyživovacia povinnosť a dlh na výživnom, ktorý vznikol voči oprávnenému detskému domovu za presne vymedzené obdobie sa obvinená zaviazala splácať pravidelnými mesačnými splátkami, je možné konštatovať, že v predmetnej veci absentuje materiálna stránka prečinu, ktorou je stupeň nebezpečnosti činu. 

V predmetnej veci je treba vziať do úvahy aj okolnosť, že  medzi obvinenou XXXXX a oprávneným subjektom- XXXXX v Bernolákove bola uzatvorená dohoda o uznaní dlhu, ktorou obvinená uznala dlh na výživnom voči oprávnenému za obdobie od 23.08.2010 do 10.01.2012 vo výške 449,10€ a zaviazala sa splácať tento dlh v pravidelných mesačných splátkach vo výške 10,- €, počnúc mesiacom október 2012 až do úplného zaplatenia dlhu.

Orgán činný v trestnom konaní  tak musí zvažovať či je možné využiť inštitúty iných právnych odvetví na namietané porušenia práva a či týmito inštitútmi možno reálne dosiahnuť nápravy, ak k porušeniu práva skutočne došlo.

Preto aj v prípade, ak obvinená svoj dlh na výživnom nebude riadne splácať v zmysle dohody má oprávnený subjekt možnosť reálne dosiahnuť nápravy za pomoci inštitútov občianskoprávnych.

Namietané porušenie práva tak môže byť predmetom dokazovania v občianskom súdnom procese, ktorého základným cieľom je ochrana práv a oprávnených záujmov účastníkov konania. Tieto skutočnosti však vzhľadom na vyššie uvedené okolnosti nemôžu byť predmetom dokazovania a rozhodovania orgánov činných v trestnom konaní, povinnosťou ktorých je náležité zistenie trestných činov a spravodlivé potrestanie ich páchateľov, pričom orgány činné v trestnom konaní musia rešpektovať základné práva a slobody fyzických a právnických osôb.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Anetta Hullová
prokurátorka