Okresná prokuratúra Martin 
Vajanského nám. 1, 036 80 Martin 1 	

Sp. zn. : 1 Pv 542/13/5506	Martin, 22.1.2014
EEČ : 2-40-17-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Zanedbanie povinnej výživy podľa § 207 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 334/2012 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Martin
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
ako otec mal. XXXXX, nar. XXXXX, ku ktorému má vyživovaciu povinnosť vyplývajúcu zo Zákona o rodine a určenú rozsudkom Okresného súdu Nové Zámky č.k. XXXXX vykonateľným 1XXXXX prispievať na výživu dieťaťa výživným v sume 26 € mesačne, vždy  do 15. dňa toho ktorého mesiaca vopred k rukám matky XXXXX, nar. XXXXX, trvale bytom  XXXXX prechodne bytom XXXXX XXXXX, počnúc od 17. 02. 2010 a rozsudkom OS Martin č.k. XXXXX vykonateľným XXXXX, prispievať na výživu dieťaťa zvýšeným výživným na sumu 50 € mesačne k rukám matky XXXXX, vždy vopred, do 20. dňa v mesiaci s účinnosťou od 01.01.2013, takto svojim konaním dlhuje na výživnom k rukám matky za obdobie  - mesiace marec,  apríl, september  2013 a január 2014 sumu 190 €, pričom nikde nepracuje, nemá trvalý zdroj príjmov,  nie je evidovaný ako nezamestnaný, o zníženie výživného nepožiadal

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením povereného príslušníka OO PZ Martin-Východ  ČVS: ORP-XXXXX z XXXXX  bolo podľa § 199 ods. 1 Tr. por. začaté trestné stíhanie vo veci prečinu zanedbania povinnej výživy podľa § 207 ods. 1 Tr. zák. a dňa 20.11.2013 bolo vznesené obvinenie XXXXX pre vyššie uvedený prečin na tom skutkovom základe, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Po skončení vyšetrovania bol spisový materiál predložený na tunajšiu prokuratúru spolu s návrhom na podanie obžaloby.

Preskúmaním spisového materiálu som zistila nasledovné:	

Dňa 04.12.2013 bol k veci vypočutý obv. XXXXX, ktorý uviedol, že nie je pravdou, že by bývalej manželke nezaplatil výživné na ich syna od mesiaca február 2013, pretože po tom, ako bola rozsudkom okresného súdu upravená výška výživného na ich dieťa na sumu 50 € mesačne a to spätne od mesiaca január 2013, bývalej manželke okrem pôvodného výživného 26 € , za mesiac január 2013 doplatil sumu 24 €. Takto jej vyplatil výživné aj za mesiac február  2013. Za mesiace marec a apríl 2013 je pravdou, že výživné neposlal, nakoľko vypomáhal otcovi ktorý je  zdravotne postihnutý a z týchto peňazí za tento mesiac vyplatil doplatky po 24 €, ktoré doplácal za mesiace január a február 2013. Za mesiace máj až august zaplatil výživné v roku 2013 po 50 € mesačne. V mesiaci september 2013 výživné nevyplatil, ale za mesiace október a november 2013 už opäť zaplatil po 50 €. Je si vedomý, že je dlžný na výživnom za 3 mesiace sumu 150 € a to za mesiace marec, apríl a september 2013, ktorú je ochotný uhradiť splátkami. Vyživovaciu povinnosť si neplnil len v mesiacoch, keď mal nedostatok peňazí, inak ju plní pravidelne. Konania mu je ľúto. Mesačne dostáva len 62,50 €. Hľadá si zamestnanie, pozerá stále inzeráty, hľadá si prácu aj na internete, ale všade chcú prax a tú on v odbore nemá. Živobytie si zabezpečuje spolu s otcom, ktorý má dôchodok okolo 160 €.

Dňa 30.12.2013 bola k veci vypočutá ako poškodená XXXXX, ktorá uviedla, že obvinený má povinnosť platiť výživné k jej rukám od 01.01.2013 v sume 50 € mesačne. Svoju vyživovaciu povinnosť si riadne neplní a je jej dlžný na výživnom za mesiac marec, apríl a september 2013 150 € a ešte aj mesiac január 2014 sumu 40 € a spolu jej teda dlhuje doposiaľ 190 €. V mesiaci október a november jej zaslal 100 € a v mesiaci december 2013 jej zaslal sumu 60 €. To, či jej vyplatil výživné za mesiac január a február 2013 postupne po 24 € a 26 € , tak tieto bločky doma nenašla, ale keď ich dokladoval obvinený, že tieto peniaze boli vyplatené, tak asi je to pravda, ale ona si na to nespomína. Je možné, že jej ich syn vybral z peňaženky, pretože sa s ňou často hráva. Dieťa v čase  neplnenia vyživovacej povinnosti otcom núdzou netrpelo.

V spisovom materiáli sa nachádzajú fotokópie poštových poukážok za jednotlivé mesiace o hradení výživného na dieťa, kde sú aj fotokópie poštových poukážok o hradení výživného za mesiace január a február 2013 obvineným matke dieťaťa.

Prečinu zanedbania povinnej výživy podľa § 207 ods. 1 Tr. zák. sa dopustí ten, kto najmenej tri mesiace v období dvoch rokov neplní, čo aj z nedbanlivosti zákonnú povinnosť vyživovať alebo zaopatrovať iného. 

Trestný čin zanedbania povinnej výživy je možné spáchať ako úmyselným, tak aj nedbanlivostným konaním. Trestný čin je spáchaný z nedbanlivosti podľa § 16 Tr. zák. 

a/  ak páchateľ vedel, že môže spôsobom, uvedeným v tomto zákone porušiť, alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom, ale bez primeraných dôvodov sa spoliehal, že také porušenie, alebo ohrozenie nespôsobí, alebo 
b/  nevedel, že svojim konaním môže takéto porušenie alebo ohrozenie spôsobiť, hoci o tom vzhľadom na okolnosti a na svoje osobné pomery vedieť mal a mohol.

	Pri nedbanlivosti je daná len vedomostná (intelektuálna) zložka zavinenia.

	Pri nedbanlivostnom zavinení, na rozdiel od úmyselného zavinenia páchateľ nechce spôsobiť následok predpokladaný trestným činom, ani s jeho spôsobením nesúhlasí.

	Podľa stupňa, resp.  prítomnosti vedomostnej zložky zavinenia rozlišujeme nedbanlivosť: 

a/ vedomú
b/ nevedomú.

Vedomá nedbanlivosť zahŕňa vedomosť páchateľa o možnosti spôsobenia následku, ktorý páchateľ síce nechce spôsobiť, avšak bez primeraných dôvodov sa spolieha, že následok nenastane.
	
          Nevedomá nedbanlivosť  nezahŕňa vedomosť páchateľa, avšak páchateľ vedieť mal a mohol, že svojim konaním môže porušiť alebo ohroziť záujem chránený
Trestným, zákonom. Táto povinnosť, resp. možnosť vedomosti je súčasne podmienená okolnosťami prípadu a osobnými pomermi páchateľa. 

	Pri skúmaní zavinenia páchateľa nestačí samo zistenie, že páchateľ vedel, že svojim konaním môže spôsobiť porušenie alebo ohrozenie záujmu chráneného Trestným zákonom, ale treba zisťovať všetky skutočnosti, z ktorých by bolo možné spoľahlivo vyvodiť, že bez primeraných dôvodov sa spoliehal, že porušenie alebo ohrozenie záujmu chráneného Trestným zákonom nespôsobí. Posúdeniu primeranosti jeho dôvodov treba pristúpiť z hľadiska skúseností páchateľa a ostatných okolností prípadu.

	Pri skúmaní trestnej zodpovednosti z hľadiska príčinného vzťahu je korektívom zavinenie, ktoré musí pristúpiť k príčinnému vzťahu medzi konaním a následkom. Pokiaľ na pričítanie následku stačí nedbanlivosť, treba, aby páchateľ aspoň podľa okolností a svojich osobných pomerov mal a mohol príčinný vzťah predvídať.	
					
	Ak páchateľ koná v tzv., negatívnom skutkovom omyle, t.j. nie je si vedomý niektorej zo skutočností. ktoré sú zákonnými znakmi určitého trestného činu, je vylúčená zložka vedomia, a tým jej zodpovednosť na  úmyselný trestný čin, alebo  za trestný čin spáchaný z vedomej nedbanlivosti.

	O zavinenie z nevedomej nedbanlivosti ide len vtedy, ak povinnosť a možnosť predvídať porušenie alebo ohrozenie záujmu chráneného Trestným zákonom sú splnené súčasne. Nedostatok jednej z týchto zložiek znamená, že čin je nezavinený.

	Podľa § 15 Tr. zák. trestný čin je spáchaný úmyselne, ak páchateľ:

písm. a/  chcel spôsobom uvedeným v tomto zákone porušiť alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom, alebo 
písm. b/ vedel, že svojim konaním môže takéto porušenie alebo ohrozenie spôsobiť, a pre prípad, že ho spôsobí, bol s tým uzrozumený.

		Zavinenie je vybudované na dvoch zložkách a to vedomostnej a vôľovej, pričom podľa stupňa naplnenia vôľovej zložky rozlišujeme úmysel priamy alebo nepriamy. Vedomostná zložka je v obidvoch prípadoch rovnaká. 

          Pri priamom úmysle páchateľ chce spôsobiť porušenie alebo ohrozenie chráneného záujmu. Chcenie sa chápe ako najvyšší prejav vôle. 

          Pri nepriamom úmysle páchateľ priamo nechcel spôsobom uvedenom v Trestnom zákone porušiť  alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom, súčasne je však uzrozumený s tým, že takéto porušenie alebo ohrozenie nastane.

	       	Z hľadiska subjektívnej stránky trestného činu v danom prípade by prichádzalo do úvahy neplnenie vyživovacej povinnosti nedbanlivostným konaním.

		Potrebné je poukázať na v spise zabezpečené dôkazy, v súvislosti s finančnou situáciou obvineného a jeho výrazne nepriaznivej životnej situácie, posudzovaním jeho osoby ako osoby, ktorá v súčasnej dobe poberá iba dávku v hmotnej núdzi v sume 62,50 € mesačne a to od 01.01.2013.

		Obvinený je bez akéhokoľvek finančného príjmu, úplne nemajetný.

		 Z ďalších zistení zo spisu vzťahujúcich sa k osobe obvineného vyplýva, že tento je nemajetný, poberajúci výlučne  dávku a príspevky v hmotnej núdzi, nie je vlastníkom žiadnej nehnuteľnosti, a tak nebolo preukázané naplnenie akéhokoľvek zavinenia obvineného na neplnení vyživovacej povinnosti z trestno-právneho hľadiska. 

          Obvinený aj napriek tomu, že je  poberateľom iba dávky a príspevkov v hmotnej núdzi v sume 62,50 € mesačne  sa snaží hradiť výživné na dieťa v rámci svojich možností a schopností, o čom svedčia aj jednotlivé fotokópie poštových poukážok o hradení výživného matke dieťaťa od mesiaca január 2013 až doposiaľ  a teda z jeho strany je preukázaná snaha nezanedbávať vyživovaciu povinnosť voči dieťaťu.

		V označenej trestnej veci bolo potrebné vyriešiť, či konaním obvineného došlo k spáchaniu skutkovej podstaty trestného činu a teda k naplneniu všetkých jej zákonných znakov.

		Doposiaľ v označenej trestnej veci neboli zaobstarané také dôkazy, ktoré by preukazovali zavinene -  vinu obvineného XXXXX Nebola preukázaná subjektívna stránka trestného činu zanedbania povinnej výživy - úmyselný zavinenie a ani nedbanlivostné konanie. Zavinenie je pritom podstatnou náležitosťou každej trestnej zodpovednosti, čím je vyjadrená aj základná zásada trestného práva, že bez zavinenia niet trestného činu, ani trestu.

		Podľa § 215 ods. 1 písm. b/ Tr. por. prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.
		Skutok, ktorý sa obvinenému kladie za vinu, nie je trestným činom a to vzhľadom k tomu, že nedošlo k naplneniu všetkých obligatórne vyžadovaných znakov  skutkovej podstaty zanedbania povinnej výživy, jeho nevyhnutne vyžadovanej subjektívnej stránky - zavineného konania. Uvedeným skutkom nedošlo k spáchaniu žiadneho trestného činu a taktiež nie je ani dôvod na postúpenie veci. 

		Poukazujúc na uvedené bolo rozhodnuté tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Soňa Repáňová
prokurátorka