Okresná prokuratúra Bratislava III 
Vajnorská 47, 832 77 Bratislava 3 	

Sp. zn. : 2 Pv 248/13/1103	Bratislava III, 20.1.2014
EEČ : 2-10-81-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX a spol. 
Prečin:	prečin výtržníctva podľa § 364 odsek 1, odsek 2 písmeno a) Trestného zákona s poukazom na § 140 písmeno f) Trestného zákona spolupáchateľstvom podľa § 20 Trestného zákona

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava III
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinených:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
2.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
3.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
4.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
5.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
v čase približne o 03.00 hod. dňa 18.06.2011 v obci Rovinka na Hlavnej ulici pred podnikom XXXXX najprv verbálne, a potom fyzicky napadli poškodeného a to tak, že po prvom údere rukou jedného z páchateľov poškodený padol na zem, kde k nemu následne pristúpili a rukami a nohami ho bili a kopali po celom tele a pri tom kričali „dajte tomu Cigáňovi nech skape čierna huba, zabite tú čiernu hubu, prašivý Cigáň“ a taktiež so zdvihnutou pravicou kričali „zdar Hitler“, pričom poškodenému XXXXX, nar. XXXXX, bytom XXXXX vznikli zranenia, a to hematómy na krku po škrtení, odreniny na hlave a kolenách, opuchy nad obočím, narazenie rebier a ľahký otras mozgu,

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením povereného príslušníka Policajného zboru Okresného riaditeľstva PZ v Senci, Obvodného oddelenia PZ Dunajská Lužná bolo dňa 22.02.2012 pod ČVS:ORP-930/DL-SC-2011 v zmysle § 206 odsek 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX a spol. pre prečin výtržníctva podľa § 364 odsek 2 písmeno a) Trestného zákona s poukazom na § 20 Trestného zákona.

	Dňa 18.06.2011 podal XXXXX trestné oznámenie, pričom do zápisnice uviedol, že dňa 17.06.2011 išiel spolu s priateľkou XXXXX a jej sestrou na diskotéku nazývanej Bella. V čase asi okolo 03.00 hod. išli všetci traja pred diskotéku na čerstvý vzduch, pričom sestru jeho priateľky obťažovali slovne nejakí chalani, ktorých bolo asi 10 a po opýtaní sa ich, že s čím majú problém, začali do neho sácať, pričom ho zhodili na zem, kde ho kopali a bili a kričali na neho „skapeš“, „Cigáň“, „čierna huba“, pričom ho mali aj škrtiť. Po skutku začali aj „hajlovať“. Poškodený XXXXX bol vypočutý aj dňa 27.10.2011, pričom vypovedal zhodne.

	Dňa 18.06.2011 bola vypočutá svedkyňa XXXXX, ktorá do zápisnice uviedla, že spolu s jej priateľom XXXXX vyšli pred diskotéku, nakoľko tam mal byť partia chalanov, ktorí mali mať narážky na jej sestru XXXXX k nim prišiel a povedal, nech ju nechajú na pokoji, na čo mu jeden z tých chalanov začal nadávať „choď do piče čierna huba“, že skape, že ho zabijú. Následne ju jeden z tých chalanov odstrčil, a potom už len videla ako XXXXX na zemi bijú po celom tele. Po skutku ukazovali gestá v zmysle, že ho zabijú. Jeden z útočníkov mal byť XXXXX, XXXXX a vykrikovať rasistické poznámky mal aj XXXXX. Iných chalanov by nevedela opoznať.

	Dňa 18.06.2011 bola vypočutá XXXXX, ktorá do zápisnice uviedla, že vonku na lavičke pred diskotékou za ňou prišiel XXXXX, pričom po chvíli prišla aj jej sestra XXXXX s frajerom XXXXX. XXXXX začal mať nevhodné poznámky, na čo mu XXXXX povedal, že nech sa ukľudní. Začali si vymieňať názory a strkať sa, následne vybehol z diskotéky XXXXX, ktorý strčil do  XXXXX a začali ho spolu s XXXXX biť. Na to pribehol ďalší chalan, ktorý začal vykrikovať rasistické poznámky a taktiež sa zapojil do bitky a následne ešte jeden, ktorí taktiež vykrikoval rasistické poznámky a zapojil sa do bitky, pričom aj hovorili niečo s Hitlerom. Následne mal vyjsť z podniku nejaký chalan, ktorý výstrelom do vzduchu z plynovej pištole bitku ukončil.

	Ku skutku bola vypočutá dňa 18.06.2011 aj XXXXX, ktorá uviedla do zápisnice, že niekedy nad ránom našla XXXXX spolu so svojou sestrou, ktorá bola celá od krvi, a taktiež XXXXX, ktorý bol zbitý. Videla a počula XXXXX, XXXXX, XXXXX a ešte jedného chalana, ktorí „hajlovali“ so zdvihnutou pravicou.

	Dňa 01.02.2012 bola vykonaná rekognícia osoby podľa fotoalbumu so XXXXX, ktorá mala na fotkách opoznať osoby, ktoré mali napadnúť XXXXX. Vo fotoalbumoch opoznala XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX.

	Dňa 01.02.2012 bola vykonaná rekognícia podľa fotoalbumu s XXXXX, ktorý mal na fotkách opoznať osoby, ktoré ho napadli. Vo fotoalbumoch opoznal XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX.

	Ku skutku bol dňa 31.10.2012 vypočutý XXXXX, ktorý do zápisnice uviedol, že niekedy v mesiaci jún roku 2011 išiel spolu s XXXXX, XXXXX, XXXXX a XXXXX na diskotéku do podniku XXXXX. Ako sedeli vonku mal prísť k ich stolu neznámy chalan, ktorý nadával XXXXX v súvislosti s frajerkou toho neznámeho chalana. Ten chalan na nich pozeral, pričom mu dal facku, a potom sa strhla mela a chalani sa ho snažili odtiahnuť, následne mu dal ešte úder päsťou na krk, ktorý mu vrátil úderom päsťou do tváre, po čom padol na zem. Následne išli späť k stolu, pričom ten neznámy chalan sa zdvihol zo zeme, začal sa im vyhrážať a niekam telefonoval. Potom odišli spolu s XXXXX preč.

	Ku skutku bol dňa 31.10.2012 vypočutý XXXXX, ktorý do zápisnice uviedol, že v lete roku 2011 bol spolu s XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX do podniku XXXXX v Rovinke, pričom tam mal byť aj XXXXX. Prišla za nimi XXXXX, ktorá sa s nimi začala rozprávať. Pýtal sa jej aj XXXXX, že ako sa má, pričom ona začala agresívne reagovať a odišla po chvíli preč. Vrátila sa aj s chalanom, ktorého pozná iba z videnia a ten začal XXXXX hovoriť, či ho má rozbiť. Následne dal XXXXX úder do hlavy, pričom XXXXX ich začal odťahovať. Nevšimol si, že by sa niekto bil, iba ten chalan padol na zem. Potom prišla aj frajerka toho chalana, ktorá začala vrieskať, chcela kopnúť XXXXX a jemu dala facku. Ten neznámy chalan im nadával, vyhrážal sa, že ich podreže a niekam telefonoval. Následne odišiel s XXXXX domov, pričom za ním neskôr prišiel ten neznámy chalan spolu s jeho otcom a vykrikovali, že ho rozbijú.

	Dňa 31.10.2012 bol vypočutý XXXXX, ktorý ku skutku vypovedal zhodne ako XXXXX a XXXXX.

	Ku skutku bol dňa 31.10.2012 vypočutý XXXXX, ktorý uviedol, že v lete asi tak 1 alebo 2 roky dozadu sedel na lavičke pred podnikom XXXXX v Rovinke spolu so XXXXX a XXXXX, pričom po chvíli došiel nejaký chalan a začal sa rozčuľovať a rozprával niečo v súvislosti so svojou frajerkou. Viac si nepamätá, nakoľko mal vypité.

	Dňa 31.10.2012 bol na zápisnicu o výsluchu osoby mladistvej vypočutý XXXXX, ktorý vypovedal zhodne ako XXXXX, XXXXX a XXXXX, pričom ďalej uviedol, že toho neznámeho chalana mali biť nejakí iní chalani, nakoľko všetkých provokoval. Vyhrážal sa im, že ich pozabíja, pričom odišli radšej domov.

	Zo znaleckého posudku č. 164/2013 vypracovaného znaleckou organizáciou forensic. sk vyplýva, že poškodený XXXXX utrpel pomliaždenie hlavy v parieto-okcipitálnej (záhlavno-temennej) časti vľavo s odreninou, pomliaždenie pravej strany hrudníka v oblasti medioklavikulárnej (stredokľúčkovej) čiary, pomliaždenie ľavej ruky (4. prsta), pomliaždenie krku (hematóm) v oblasti pravého m. sternocleidomastoideus (kývača hlavy), odreniny oboch kolien. Zo záverov vyplýva, že všetky poranenia nezodpovedajú presne verzii útoku, akú uviedol poškodený. Väčšina z poranení vykazuje pádový charakter, na konanie inej osoby môže poukazovať poranenie pravej strany hrudníka a poranenie krku, pričom tieto poranenia mohli najpravdepodobnejšie vzniknúť pri sotení, resp. údere päsťou alebo otvorenou dlaňou do krku poškodeného, nemožno vylúčiť ani kopnutie do hrudníka, krvný výron na pravej strane krku však nezodpovedá škrteniu či hrdúseniu inou osobou. Nakoľko znalci nemali k dispozícii ďalšie lekárske správy z kontrol zdravotného stavu poškodeného, je možné určiť iba predpokladanú dobu liečenia, ktorá je približne 10 dní, pričom by si zranenia mohli vyžiadať vystavenie práceneschopnosti po dobu 3 až 5 dní. Pri takomto druhu zranení možno predpokladať, že nezanechajú u poškodeného trvalé následky.

	Trestným činom je v zmysle ustanovenia § 8 Trestného zákona protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v Trestnom zákone. Z uvedeného ustanovenia vyplýva, že o trestný čin sa jedná iba vtedy, ak sú súčasne splnené všetky jeho obligatórne (povinné) podmienky, ktorými sú protiprávnosť a formálne znaky, t.j. znaky niektorej skutkovej podstaty trestného činu uvedenej v osobitnej časti Trestného zákona. Ak splnenie ktoréhokoľvek z obligatórnych znakov skutkovej podstaty absentuje, nemôže sa jednať o trestný čin, avšak nemožno vylúčiť, že sa jedná o iné protispoločenské, a v prípade právom upraveného vzťahu, i protiprávne konanie, spravidla však menšej závažnosti (priestupok, iný správny delikt), na základe čoho štát, zastúpený zákonodarcom nepovažuje za správne a ani potrebné takého konanie postihovať metódami a prostriedkami trestnej represie.

Z uvedeného ustanovenia vyplýva, že o trestný čin sa jedná ak sú súčasne splnené jeho obligatórne (povinné) podmienky, ktorými sú protiprávnosť a formálne znaky, t.j. znaky niektorej skutkovej podstaty trestného činu uvedenej v osobitnej časti Trestného zákona. 

Trestného činu výtržníctva sa podľa ustanovenia § 364 odsek 1 písmeno a), odsek 2 písmeno a) Trestného zákona dopustí ten, kto sa dopustí slovne alebo fyzicky, verejne alebo na mieste verejnosti prístupnom  hrubej neslušnosti alebo výtržnosti najmä tým, že napadne iného a spácha taký čin z osobitného motívu. 

Osobitným motívom v zmysle § 140 písmeno f) Trestného zákona sa rozumie spáchanie trestného činu z národnostnej, etnickej alebo rasovej nenávisti, nenávisti z dôvodu farby pleti, nenávisti pre sexuálnu orientáciu.

	Výtržnosťou sa rozumie konanie, ktoré závažným spôsobom (hrubo) narušuje verejný pokoj a poriadok a je preň typický zjavne neúctivý a nedisciplinovaný postoj páchateľa k zásadám občianskeho spolužitia. Spravidla pôjde o fyzické a psychické násilie, ktoré je zamerané proti osobám alebo veciam. Miestom prístupným verejnosti sa rozumie každé miesto, na ktoré má prístup široký okruh individuálne neurčených ľudí a kde sa tiež spravidla zdržiava viac ľudí, takže hrubú neslušnosť alebo výtržnosť môžu postrehnúť viacerí ľudia, hoci v čase činu tam nemusia byť prítomní. Prístupnosťou sa rozumie možnosť vidieť a počuť prejav páchateľa, aj keď miesto činu nie je priamo prístupné verejnosti. Čo sa týka spôsobených zranení pri fyzickom útoku, tak pre naplnenie skutkovej podstaty výtržníctva postačí, ak má poškodený výraznejšie narušenú kožu, odkiaľ krváca, vyvrtnutú či vykĺbenú končatinu, či fyzické napadnutie rezultuje do bolestivých zranení (napríklad silné bolesti hlavy). Pojmy hrubá neslušnosť a výtržnosť sa prelínajú. Aby však išlo o trestný čin výtržníctva, musí ísť o taký zásah do medziľudských vzťahov či zásad slušného správania, ktoré ich narušuje hrubo, teda vo zvýšenej miere, pričom je toto potrebné skúmať v celom kontexte situácie a brať do úvahy aj povahu prítomných ľudí, či na nich môže taký prejav zapôsobiť mimoriadne negatívne.

	Aby išlo o nenávisť v zmysle § 140 písmeno f) Trestného zákona , musí byť intenzita nenávisti taká silná, že je spôsobilá sa šíriť do tej miery, že sa môže začať prejavovať až nebezpečnými opatreniami. Nemožno v uvedenom prípade považovať vyjadrenia ako „Cigáň“, „čierna huba“ ako prejav nenávisti takej intenzity, ktorá by odôvodňovala naplnenie znaku spáchania činu z osobitného motívu v zmysle Trestného zákona, nakoľko išlo o vyjadrenia páchateľov ovplyvnených alkoholom po hádke, či fyzických útokoch nižšej intenzity, pričom ani z vykonaných výsluchov nie je možné presne určiť, či vôbec a ktoré osoby mali uvedené výrazy verejne vyjadrovať.

Trestný čin ublíženia na zdraví podľa ustanovenia § 156 ods. 1 Trestného zákona je upravený v druhom diele prvej hlavy osobitnej časti Trestného zákona upravujúceho trestné činy proti zdraviu. 
Trestného činu ublíženia na zdraví podľa ustanovenia § 156 ods. 1 Trestného zákona sa dopustí, kto inému úmyselne ublíži na zdraví. 

Ublížením na zdraví sa v zmysle ustanovenia §123 ods. 2 Trestného zákona rozumie také poškodenie zdravia iného, ktoré si vyžiada lekárske vyšetrenie, ošetrenie, alebo liečenie, počas ktorého bol nie len na krátky čas sťažený obvyklý spôsob života poškodeného.  

V zmysle uvedeného zákonného ustanovenia teda podmienkami ublíženia na zdraví sú poškodenie zdravia, objektívna požiadavka na lekárske vyšetrenie, ošetrenie, alebo liečenie, počas ktorého bol nie iba na krátky čas sťažený obvyklý spôsob života poškodeného. 

Sťažením obvyklého spôsobu života poškodeného sa rozumie porušenie normálnych telesných, alebo duševných funkcií, ktoré sťažuje výkon pracovnej, alebo inej činnosti, alebo má iný vplyv na obvyklý život poškodeného. 

Ublíženie na zdraví spravidla vyžaduje lekárske ošetrenie, aj keď nezanecháva trvalé následky. Ublížením na zdraví bude teda zmenený stav, ktorý nastal napr. dlhotrvajúcimi bolesťami, alebo nemožnosťou pohybu, prípadne pripútaním na lôžko. Patria sem tiež prípady, kedy ochorenie, alebo zranenie, ktoré poškodený už mal, sa zhoršilo. Pracovná neschopnosť je dôležitým kritériom ublíženia zdraví, nie však jediným a rozhodujúcim. 

Pri posudzovaní ublíženia na zdraví majú význam také skutočnosti, ako je povaha porucha zdravia, ako bola spôsobená, ktorá funkcia bola porušená, aké lekárske ošetrenie si vyžaduje a do akej miery narušila obvyklý spôsob života poškodeného. 

Posudzovanie každého jedného prípadu musí byť komplexné a individuálne.  

Zákon presne neustanovuje minimálnu dobu, po ktorú musí porucha trvať, aby ju bolo možné považovať za ublíženie na zdraví. Musí ísť o takú poruchu zdravia, ktorá poškodenému sťažuje obvyklý spôsob života alebo výkon obvyklej činnosti alebo má iný vplyv na obvyklý spôsob života postihnutého, a to nielen po krátky, prechodný čas. 

V ustálenej súdnej judikatúre sa za ublíženie na zdraví pokladá porucha zdravia poškodeného, ktorá mu sťažuje obvyklý spôsob života alebo výkon obvyklej činnosti po dobu okolo sedem dní. 

Právny záver o tom, či ide o drobné ublíženie na zdraví, o ublíženie na zdraví, alebo o ťažkú ujmu na zdraví možno urobiť len na základe lekárskeho potvrdenia, alebo znaleckého posudku. 

Pre záver, že ide o ublíženie na zdraví v zmysle ustanovenia § 156 ods. 1 Trestného zákona nie je nevyhnutné, aby poškodený bol práce neschopný. Rozhodujúca je povaha ujmy na zdraví, najmä akými príznakmi, ťažkosťami a bolesťami sa prejavuje, v akej intenzite, po aký dlhý čas a do akej miery narušuje obvyklý spôsob života poškodeného. 

Čo sa týka objektívnej stránky trestného činu ublíženia na zdraví podľa § 156 ods. 1 Trestného zákona, jedná sa o delikt ktorý možno spáchať konaním v pravom zmysle slova, kde konanie v sebe zahŕňa k cieľu zameraný a vôľou riadený svalový pohyb v prípade, kedy páchateľ svojim konaním spôsobí ublíženie na zdraví poškodeného, tak ako je toto charakterizované vyššie. Medzi konaním páchateľa a následkom, ktorým je ublíženie na zdraví poškodeného, spojeného s konaním páchateľa, musí byť objektívne daná príčinná súvislosť (kauzálny nexus).

Ublíženie na zdraví podľa § 156 ods. 1 Trestného zákona je z hľadiska subjektívnej stránky úmyselným trestným činom, teda sa musí  jednať o také konanie páchateľa, kedy si tento chce svojim konaním spôsobiť ublíženie na zdraví poškodeného, (priamy úmysel), alebo minimálne vie, že svojím konaním môže dôjsť k takémuto následku a pre tento prípad  je s tým uzrozumený (eventuálny úmysel). 

	Z vykonaného dokazovania vyplynulo, že skutok sa stal verejne, resp. na mieste verejnosti prístupnom, avšak tvrdenia poškodeného k spôsobu spáchania skutku sa nepodarilo potvrdiť, ako ani vyvrátiť tvrdenia obvinených, ktoré sú v podstatných črtách zhodné. Výpovede svedkyne XXXXX ako aj XXXXX, ktoré by potvrdzovali priebeh útoku zhruba v zhode s poškodeným, sa však líšia v časti začatia slovnej hádky, ktorá mala vyústiť do fyzického napadnutia poškodeného. Vzhľadom aj na povahu útoku a jeho spáchaniu pred diskotékou, ako aj vzhľadom na ovplyvnenie zúčastnených osôb alkoholom, nemožno tvrdiť, že došlo k takej hrubej neslušnosti, resp. výtržnosti, ktorá by bola takej závažnosti, že by išlo o spáchanie trestného činu.  Zo záverov znaleckého posudku vyplynulo, že nemožno presne určiť reálnu dobu liečenia poškodeného, ale len približne, a to na 10 dní s prípadnou práceneschopnosťou po dobu 3 až 5 dní, pričom čo sa týka charakteru zistených poranení a posudzovania narušenia obvyklého spôsobu života poškodeného nemožno mať za to, že bola naplnená objektívna stránka skutkovej podstaty trestného činu ublíženia na zdraví. Taktiež čo sa týka spôsobu vzniku zranení poškodeného, tak tie nasvedčujú pravdivosti vyjadrení obvinených, nakoľko tí priznali, ako aj obvinený XXXXX, že po prvotnom napadnutí jeho osoby poškodeným mu útok opätoval jedným úderom päsťou, pričom ďalšie zranenia mu mali byť spôsobené až pádom na zem v dôsledku odsotenia za účelom zabráneniu pokračovania v útoku. V uvedenom prípade tak ani nie je možné preukázať príčinnú súvislosť medzi konaním páchateľov a následkom, ktorým je ublíženie na zdraví.

	Nakoľko konanie páchateľov nie je možné kvalifikovať ako spáchanie trestného činu výtržníctva, ako ani trestného činu ublíženia na zdraví, či iného trestného činu z dôvodu nízkej závažnosti spáchaného skutku, vec by bolo dôvodné postúpiť na prejednanie priestupku proti občianskemu spolunažívaniu, avšak v zmysle § 20 zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v zmysle neskorších predpisov nemožno priestupok prejednať, ak od jeho spáchania uplynuli dva roky, pričom premlčacia doba uplynula dňa 18.06.2013.	

	Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.
	
	Nakoľko v uvedenom prípade bolo zistené, že tento skutok nie je trestným činom a postúpenie veci na prejednanie priestupku nie je účelné z dôvodu uplynutia premlčacej doby, rozhodol som tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Branislav Delej
prokurátor