Okresná prokuratúra Bratislava V 
Prokofievova 4, 851 01 Bratislava 5 	

Sp. zn. : 2 Pv 1352/07/1105	Bratislava V, 16.1.2014
EEČ : 2-12-37-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Neoprávnené používanie cudzieho motorového vozidla podľa § 217 odsek 1 Trestného zákona

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava V
Podľa § 215 odsek 2 písmeno a Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX, 
v dobe od 07.10.2007 do 07.01.2009 neoprávnene používal osobné motorové vozidlo Audi 80 combi, EČ: XXXXX zelenej farby, VIN: XXXXX ktoré mu pošk. XXXXX, dňa 05.10.2007 po predchádzajúcej ústnej dohode zveril za účelom opravy, pričom sa nedohodli na termíne odovzdania vozidla a obvinený XXXXX sa vyhýba poškodenému, ktorému do vznesenia obvinenia predmetné vozidlo nevrátil, čím pošk. XXXXX, nar. XXXXX bytom XXXXX, spôsobil škodu vo výške 1215,- €,

lebo je trest, ku ktorému môže trestné stíhanie viesť, celkom bez významu popri treste, ktorý bol obvinenému pre iný čin už právoplatne uložený

Odôvodnenie:
Policajný orgán Okresného riaditeľstva PZ v Bratislave V OSV Petržalka - XXXXX uznesením sp. zn. XXXXX zo dňa 07.01.2009 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie XXXXX pre prečin neoprávneného používania cudzieho motorového vozidla podľa § 217 ods. 1 Trestného zákona na skutkovom základe uvedenom vo výroku predmetného uznesenia.
 
Vec v súčasnosti realizuje vyšetrovateľ Okresného riaditeľstva PZ v Bratislave V, Odboru kriminálnej polície pod sp. zn.XXXXX z dôvodu uvedeného v § 200 ods. 2 písm. a) Trestného poriadku (obvinený sa počas vyšetrovania nachádzal vo výkone trestu odňatia slobody, čím bola daná vecná príslušnosť na konanie vyšetrovateľa).

Podľa § 215 ods. 2 písm. a) Trestného poriadku prokurátor môže zastaviť trestné stíhanie, ak je trest, ku ktorému môže trestné stíhanie viesť, celkom bez významu popri treste, ktorý bol obvinenému pre iný čin už právoplatne uložený.

 Vyšetrovateľ PZ tunajšej prokuratúre preložil návrh na meritórne ukončenie veci pričom po preskúmaní spisu a zadovážení rozsudkov som došla k záveru, že je v danej veci odôvodnený postup podľa § 215 ods. 2 písm. a) Trestného poriadku, pretože výsledky prípravného konania preukazujú, že trest, ku ktorému môže stíhanie viesť, je celkom bez významu popri treste, ktorý bol obvinenému pre iný čin právoplatne uložený. 

Preskúmaním spisu som zistila, že vina obvineného  XXXXX za skutok uvedený vo výroku toho uznesenia je spoľahlivo preukázaná, pričom vychádzam z výpovede poškodeného XXXXX, svedka XXXXX, svedka XXXXX, zápisnice o rekognícii osoby, odborného vyjadrenia na hodnotu vozidla,  ako aj z obsahu zvyšku spisového materiálu.
 
Podľa §  38 Trestného zákona

(1) Na okolnosť, ktorá je zákonným znakom trestného činu, nemožno prihliadnuť ako na poľahčujúcu okolnosť, priťažujúcu okolnosť, okolnosť, ktorá podmieňuje uloženie trestu pod zákonom ustanovenú dolnú hranicu trestnej sadzby, alebo okolnosť, ktorá podmieňuje použitie vyššej trestnej sadzby.
 (2) Pri určovaní druhu trestu a jeho výmery musí súd prihliadnuť na pomer a mieru závažnosti poľahčujúcich okolností a priťažujúcich okolností.
 (3) Ak prevažuje pomer poľahčujúcich okolností, znižuje sa horná hranica zákonom ustanovenej trestnej sadzby o jednu tretinu.
 (4) Ak prevažuje pomer priťažujúcich okolností, zvyšuje sa dolná hranica zákonom ustanovenej trestnej sadzby o jednu tretinu.
	
Podľa § 41 Trestného zákona (úhrnný trest a spoločný trest)
(1) Ak súd odsudzuje páchateľa za dva alebo viac trestných činov, uloží mu úhrnný trest podľa toho zákonného ustanovenia, ktoré sa vzťahuje na trestný čin z nich najprísnejšie trestný. Popri treste prípustnom podľa takého zákonného ustanovenia možno v rámci úhrnného trestu uložiť aj iný druh trestu, ak jeho uloženie by bolo odôvodnené niektorým zo zbiehajúcich sa trestných činov. Ak sú dolné hranice trestných sadzieb trestov odňatia slobody rôzne, je dolnou hranicou úhrnného trestu najvyššia z nich.
 
	(2) Ak súd ukladá úhrnný trest odňatia slobody za dva alebo viac úmyselných trestných činov, z ktorých aspoň jeden je zločinom, spáchaných dvoma alebo viacerými skutkami, zvyšuje sa horná hranica trestnej sadzby odňatia slobody trestného činu z nich najprísnejšie trestného o jednu tretinu; súd uloží páchateľovi trest nad jednu polovicu takto určenej trestnej sadzby odňatia slobody. Horná hranica zvýšenej trestnej sadzby nesmie prevyšovať dvadsaťpäť rokov a pri mladistvých trestnú sadzbu uvedenú v § 117 ods. 1 alebo 3. Popri treste odňatia slobody možno v rámci úhrnného trestu uložiť aj iný druh trestu, ak by jeho uloženie bolo odôvodnené niektorým zo súdených trestných činov. 

(3) Ak súd odsudzuje páchateľa za ďalší čiastkový útok, ktorý tvorí súčasť pokračovacieho trestného činu, za ktorého iný čiastkový útok bol súdom prvého stupňa vyhlásený odsudzujúci rozsudok, ktorý už nadobudol právoplatnosť, zruší v rozsudku skorší výrok o vine o pokračovacom trestnom čine a trestných činoch spáchaných s ním v jednočinnom súbehu, celý výrok o treste, ako aj ďalšie výroky, ktoré majú v uvedenom výroku o vine svoj podklad. Súd pri viazanosti skutkovými zisteniami v zrušenom rozsudku znova rozhodne o vine za pokračovací trestný čin vrátane nového čiastkového útoku, prípadne za trestné činy spáchané s ním v jednočinnom súbehu, ako aj o spoločnom treste za pokračovací trestný čin, ktorý nesmie byť miernejší než trest uložený skorším rozsudkom. Súd prípadne rozhodne tiež o nadväzujúcich výrokoch, ktoré majú podklad vo výroku o vine. Ak je ukladaný trest za viac trestných činov, ustanovenia odsekov 1 a 2, § 42 a § 43 sa použijú primerane.

Podľa § 42 Trestného zákona (Súhrnný trest)
ods. 1) Ak súd odsudzuje páchateľa za trestný čin, ktorý spáchal skôr, ako bol súdom prvého stupňa vyhlásený odsudzujúci rozsudok za iný jeho trestný čin, uloží mu súhrnný trest podľa zásad na uloženie úhrnného trestu.
ods. 2) Spolu s uložením súhrnného trestu súd zruší výrok o treste uloženom páchateľovi skorším rozsudkom, ako aj všetky ďalšie rozhodnutia na tento výrok obsahovo nadväzujúce, ak vzhľadom na zmenu, ku ktorej došlo zrušením, stratili podklad. Súhrnný trest nesmie byť miernejší ako trest uložený skorším rozsudkom. V rámci súhrnného trestu súd uloží trest straty čestných titulov a vyznamenaní, trest straty vojenskej a inej hodnosti, trest prepadnutia majetku, peňažný trest, trest prepadnutia veci alebo trest zákazu činnosti, ak bol taký trest uložený už skorším rozsudkom a ak tomu nebráni ustanovenie § 34 ods. 7.

Podľa § 44 Trestného zákona súd upustí od uloženia súhrnného trestu podľa § 42 alebo od uloženia ďalšieho trestu podľa § 43, ak pokladá trest uložený skorším rozsudkom na ochranu spoločnosti a nápravu páchateľa za dostatočný.

Podľa § 217 ods. 1 Trestného zákona, odňatím slobody až na dva roky sa páchateľ potrestá, ak neoprávnene používa cudzie motorové vozidlo, ktoré mu bolo zverené. 

Podľa  § 348 ods. 1 písm. d) Trestného zákona kto marí alebo podstatne sťažuje výkon rozhodnutia súdu alebo iného orgánu verejnej moci tým, že vykonáva činnost, na ktorú sa vzťahuje rozhodnutie súdu alebo iného štátneho orgánu o zákaze činnosti, potrestá sa odňatím slobody až na dva roky.
 
Okresný súd XXXXX XXXXX trestným rozkazom sp. zn. XXXXX zo dňa XXXXX, právoplatného XXXXX, uznal XXXXX vinným zo spáchania prečinu marenia výkonu úradného rozhodnutia podľa § 348 ods. 1 písm. d) Trestného zákona a uložil mu trest odňatia slobody vo výmere 8 (osem) mesiacov so zaradením pre výkon trestu do ústavu na výkon trestu so stredným stupňom stráženia. Súčasne mu uložil trest zákazu činnosti viesť motorové vozidlá všetkého druhu na dobu 4 (štyri) roky. 

  Po preštudovaní spisového materiálu som zistila, že v prípade aktuálneho trestného stíhania obvineného XXXXX pre prečin neoprávného používania cudzieho motorového vozidla  podľa § 217 ods. 1 Trestného zákona  by pri uznaní viny a ukladaní trestu bol uložený súhrnný trest v zmysle § 42 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona a trest uložený trestným rozkazom Okresného súdu XXXXX XXXXX sp. zn. XXXXX zo dňa XXXXX by bol v časti zrušený. 
Vzhľadom k tomu, že trestným rozkazom  Okresného súdu XXXXX XXXXX  sp. zn. XXXXX zo dňa XXXXX, právoplatného XXXXX, bol obv. XXXXX uložený trest odňatia slobody vo výmere 8  mesiacov so zaradením pre výkon trestu do ústavu na výkon trestu so stredným stupňom stráženia, mám za to, že súd by pri ukladaní trestu obvinenému XXXXX za prečin  neoprávněného používania cudzieho motorového vozidla podľa § 217 ods. 1 Trestného zákona s najväčšou pravdepodobnosťou upustil od uloženia spoločného súhrnného trestu podľa § 44 Trestného zákona a neuložil by súhrnný trest v tejto veci.

XXXXX súdu XXXXX V, sp. zn. XXXXX zo dňa XXXXX, právoplatného XXXXX bol XXXXX uznaný vinným zo spáchania prečinu marenia výkonu úradného rozhodnutia  podľa § 348 ods. 1 písm. d) Trestného zákona a bol mu uložený nepodmienečný trest odňatia slobody v trvaní 10 mesiacov so zaradením pre jeho výkon do ústavu na výkon trestu so stredným stupňom stráženia spolu s trestom zákazu činnosti viesť motorové vozidlá na dobu 5 rokov. 
Za prečin neoprávněného používania cudzieho motorového vozidla podľa § 217 ods. 1 Trestného zákona je možné uložiť trest odňatia slobody  až na 2  (dva) roky.
Za prečin marenia výkonu úradného rozhodnutia  podľa § 348 ods. 1 Trestného zákona  je možné uložiť trest odňatia slobody až na 2 (dva) roky. 

V zmysle uvedeného sa domnievam, že trest odňatia slobody v trvaní 8  mesiacov so zaradením pre  jeho výkon v ústave na výkon trestu so stredným stupňom stráženia  a trest zákazu činnosti viesť motorové vozidlá všetkého druhu v trvaní 4 roky uložený obvinenému XXXXX trestným rozkazom Okresného súdu XXXXX XXXXX sp. zn. sp. zn. XXXXX zo dňa XXXXX, je dostatočný aj za spáchanie prečinu neprávneného používania cudzieho motorového vozidla  podľa § 217 ods. 1 Trestného zákona, pre ktorý sa vedie aktuálne trestné stíhanie voči obv. XXXXX.

Vzhľadom na vyššie uvedené je potom trestné stíhanie obv. XXXXX pre prečin neoprávneného používania cudzieho motorového vozidla podľa § 217 ods. 1 Trestného zákona  neúčelné a nehospodárne, pretože trest, ku ktorému môže stíhanie viesť, je celkom bez významu popri  treste (resp. nemalo by vplyv na zmenu tohto trestu), ktorý bol pre prečin marenia výkonu úradného rozhodnutia podľa § 348 ods. 1 písm. d) Trestného zákona  obvinenému už uložený, teda trest uvedený v rozsudku Okresného súdu XXXXX XXXXX sp. zn. XXXXX, ako aj vzhľadom na ďalšie odsúdenie Okresným súdom XXXXX XXXXX , sp. zn. XXXXX. 

S poukazom na uvedené bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.
Vyššie uvedené rozhodnutie nebráni poškodenému v danej veci v uplatnení si svojho nároku na náhradu škody v občianskoprávnom konaní. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.) Ak obvinený vyhlási do 3 dní odo dňa doručenia, že na prejednaní veci trvá, bude sa v trestnom stíhaní pokračovať.

Mgr. Monika Holzerová
prokurátorka