Okresná prokuratúra Žilina 
Moyzesova 20, 011 56 Žilina 1 	

Sp. zn. : 3 Pv 56/10/5511	Žilina, 19.2.2014
EEČ : 2-43-96-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Zločin:	Podvod podľa § 221 odsek 3 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 497/2008 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Žilina
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
ako osoba vystupujúca za spoločnosť  XXXXX, XXXXX, IČO: XXXXX, odobral od spoločnosti XXXXX, XXXXX, IČO: XXXXX, stavebný materiál na základe:
-	faktúry číslo XXXXX vo výške XXXXX € s DPH - vystavenej odberateľovi XXXXX, XXXXX, XXXXX, 
-	faktúry číslo XXXXX vo výške XXXXX € s DPH - vystavenej odberateľovi XXXXX, XXXXX, XXXXX, 
-	faktúry číslo XXXXX vo výške XXXXX €  s DPH - vystavenej odberateľovi XXXXX, XXXXX, XXXXX, 
-	faktúry číslo XXXXX vo výške XXXXX € s DPH - vystavenej odberateľovi XXXXX, XXXXX, XXXXX, 
	následne XXXXX odobratý stavebný materiál bez vedomia spoločnosti XXXXX, použil pre svoje podnikanie a faktúry vystavené k tomuto materiálu neodovzdal spoločnosti XXXXX, k zúčtovaniu, čím tak svojím úmyselným konaním spôsobil škodu spoločnosti XXXXX ako dodávateľovi, ktorému nebolo riadne uhradené plnenie, a spoločnosti XXXXX, vo výške XXXXX € ako odberateľovi, ktorý bol povinný dodávateľovi odobratý tovar uhradiť.

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ OR PZ ÚJKP OEK Žilina uznesením zo dňa 18.01.2010, sp. zn. ČVS:ORP-10/OEK-ZA-2010 podľa § 199 ods. 1 Tr. por. začal trestné stíhanie pre zločin podvodu podľa § 221 ods. 1, ods. 3 písm. a) Tr. zák. a súčasne podľa § 206 ods. 1 Tr. por. vzniesol obvinenie XXXXX za tento trestný čin v podstate na tom skutkovom základe, ako je uvedený vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Následne po skončení vyšetrovania predložil vyšetrovateľ PZ návrh na zastavenie trestného stíhania obvineného spolu s príslušným vyšetrovacím spisom. Po preskúmaní spisového materiálu a uvedeného návrhu som sa s týmto návrhom ako aj jeho odôvodnením plne stotožnil a trestné stíhanie som dňa 07.07.2011 zastavil podľa § 215 ods. 1 písm. b) Tr. por.

Obvinený v podstatnej časti svojej výpovede uviedol, že niekedy v XXXXX začal pracovať na diele XXXXX XXXXX, XXXXX, pre spoločnosť XXXXX, ako stavbyvedúci. Na uvedenej stavbe vykonávali hydroizolačné práce a zhotovenie strešného plášťa. Nakoľko mala spoločnosť XXXXX, podlžnosti u spoločnosti XXXXX, XXXXX, dostal pán XXXXX za úlohu od pána XXXXX zabezpečiť iného dodávateľa stavebných materiálov na túto stavbu. Pán XXXXX ho požiadal, aby sa pokúsil vybaviť väčšiu zľavu na materiál, nakoľko prisľúbil spoločnosti XXXXX, ako hlavnému dodávateľovi dodatočnú zľavu vo výške XXXXX,-Sk. Po preštudovaní všetkých materiálov, ktoré dostal od pána XXXXX zistil, že už pri vytváraní cenovej ponuky urobil pán XXXXX chybu nakoľko pri lepení polystyrénu EPS a spádových klinov, dal iba jednu položku lepenia PUK lepidlom, avšak toto lepenie malo byť fakturované dvakrát. Touto chybou prišiel pán XXXXX o cca XXXXX,-€. Po jednaniach s firmami XXXXX, XXXXX a XXXXX, sa mu podarilo najlepšie cenové podmienky a platobné podmienky dojednať s firmou XXXXX, XXXXX. Táto spoločnosť bola jediná ochotná dodať firme XXXXX, tovar na faktúru a poskytnúť požadované zľavy na tovar. Taktiež bolo nutné nájsť dodávateľa prác, nakoľko bývalý dodávateľ pána XXXXX odmietol na tejto stavbe ďalej pokračovať a pán XXXXX nakoľko prisľúbil spoločnosti XXXXX, dodatočnú zľavu bol nútený zohnať lacnejšieho dodávateľa stavebných prác. Najprv stavebné práce vykonával pán XXXXX, ktorý bol ochotný tieto práce vykonať za stanovených XXXXX,-Sk za meter štvorcový. Niekedy v XXXXX pána XXXXX vymenili za firmu XXXXX. Dôvodom výmeny pána XXXXX bol alkohol na pracovisku, pomalé prevedenie prác a takisto pán XXXXX odmietol vykonávať ďalšie práce, kým nebude mať uhradené ďalšie podlžnosti. Firma XXXXX, nakoniec celú akciu dokončila napriek neustálym problémom s uhrádzaním faktúr. Popri prácach na stavbe XXXXX XXXXX, zabezpečoval XXXXX práce na akcií hydroizolácia XXXXX. Na tejto akcií zabezpečoval na základe predloženej dokumentácie skladbu materiálu, spracovanie cenovej ponuky dodávky materiálu a prevedenie hydroizolačných prác. Materiál na túto akciu dodávala spoločnosť XXXXX, a spoločnosť XXXXX a hydroizolačné práce vykonávala spoločnosť XXXXX. Všetok materiál, ktorý bol firmou XXXXX vyfakturovaný, bol následne dodaný a použitý na stavbách XXXXX XXXXX XXXXX, prípadne XXXXX, čo dokladujú aj dodacie listy a aj zápisy v stavebných denníkoch. 

Dňa XXXXX XXXXX spísal Čestné prehlásenie, v ktorom uviedol, že z firmy XXXXX, so sídlom XXXXX, IČO: XXXXX, predajňa XXXXX, prevzal stavebný materiál, na ktorý si nechal vystavil doklad - faktúru a dodací list na firmu XXXXX, XXXXX, XXXXX. Tento materiál použil pre vlastné podnikanie a bol si vedomý, že tento odber neoznámi firme XXXXX. Jednalo sa o faktúru XXXXX na sumu XXXXX €, o faktúru XXXXX na sumu XXXXX €, o faktúru XXXXX na sumu XXXXX € a o faktúru XXXXX na sumu XXXXX €. Toto čestné prehlásenie má však v trestnom konaní vedenom proti konkrétnej osobe aj vzhľadom na ostatné okolnosti prípadu malú dôkaznú relevanciu, nakoľko obvinený uviedol, že toto prehlásenie podpísal v rýchlosti a pod nátlakom XXXXX, pričom v danom čase užíval psychiatrické lieky. Okolnosť, že pri podpise čestného prehlásenia bola prítomná ďalšia osoba, mohol obvinený subjektívne vnímať ako formu nepriameho psychického nátlaku. Ku svojim psychickým problémom vypovedal obvinený dňa 05.02.2014 tak, ako je to uvedené nižšie.

Svedok - poškodený XXXXX uviedol, že v  roku XXXXX sa stal konateľom spoločnosti XXXXX, XXXXX XXXXX. Predmetom podnikania tejto spoločnosti je prevažne stavebná činnosť. V roku XXXXX spoločnosť XXXXX, získala zákazku na diele XXXXX XXXXX, XXXXX, pričom predmetom tejto zákazky bolo vyhotovenie strešného plášťa. Spoločnosť XXXXX, začala práce na tomto diele vykonávať formou subdodávok a XXXXX na tomto diele vykonával stavebný dozor. Na tejto pozícií mal za úlohu objednávať materiál, kontrolovať kvalitu prevedenia, zúčastňovať sa výrobných porád  a kontrolovať dodržiavanie termínov. Ako stavebný dozor  na diele XXXXX XXXXX, XXXXX, činnosť vykonával do XXXXX, kedy bolo financovanie diela zo strany investora pozastavené. 

Niekedy začiatkom XXXXX prišiel do spoločnosti XXXXX, XXXXX, ktorý mu povedal, že je v súčasnosti bez práce a chcel by pre spoločnosť XXXXX, pracovať ako živnostník. XXXXX s tým súhlasil a dohodli si ústne podmienky spolupráce, konkrétne sa dohodli, že pre spoločnosť XXXXX, bude vykonávať stavebný dozor na dielach, ktoré sú realizované spoločnosťou XXXXX, pričom za túto prácu bude dostávať odmenu vo výške XXXXX,-€ mesačne.
 
Na začiatku XXXXX začal vykonávať práce  pre spoločnosť XXXXX, na diele XXXXX, kde bola realizovaná práca  - vyhotovenie sadrokartonových dosiek a pri týchto prácach sa XXXXX prejavil ako zodpovedná osoba, ktorá rozumie stavebným prácam. 

Koncom XXXXX spoločnosť XXXXX, evidovala záväzok voči spoločnosti XXXXX, XXXXX, vo výške cca XXXXX Sk a po obnovení financovania zo strany investora niekedy v XXXXX začali spoločnosti XXXXX, vzniknutý dlh splácať. Spoločnosť XXXXX, však nebola ochotná dodávať materiál na splatnosť, ale len  platbou v hotovosti. Vzhľadom k tomu, že v tom čase to bol pre spoločnosť XXXXX, problém a bolo potrebné pokračovať v prácach,  vtedy sa pán XXXXX navrhol, že vybaví dodávku materiálu zo spoločnosti XXXXX, XXXXX XXXXX, kde sa poznal s pánom XXXXX s vedúcim XXXXX pobočky. XXXXX dohodol spoločné stretnutie, na ktorom sa pán XXXXX vyjadril v tom zmysle, že sa opýta svojich nadriadených, či bude možné poskytnúť dodávku materiálu pre spoločnosť XXXXX, na splatnosť. Potom spoločnosť XXXXX,  odoberala materiál v hotovosti od spoločnosti XXXXX, a asi o dva týždne prebehlo ďalšie stretnutie za účasti pána XXXXX a pána XXXXX, kde bola schválená dodávka materiálu na splatnosť. Následne ohľadom materiálov komunikoval XXXXX s pánom XXXXX vždy na základe dopredu dohodnutých objemov, ktoré boli prejednané s pánom XXXXX. Práce na diele XXXXX XXXXX XXXXX prebiehali a faktúry firme XXXXX, boli uhrádzané spravidla v lehote splatnosti a počas týchto prác, čo sa týka objemu a kvality mal XXXXX podozrenie, že nie vždy mu XXXXX hovorí pravdu a niekoľkokrát ho pristihol pri drobných klamstvách, na ktoré keby nebol v čas prišiel, mohli mať zásadný vplyv na kvalitu a dodržanie termínu vykonávaných stavebných prác. Pán XXXXX vždy po odhalení týchto skutočností prejavil úprimnú ľútosť, s prísľubom nejakého zlepšenia do budúcnosti, avšak toto sa opakovalo neustále a postupne spoločnosť XXXXX, začala strácať dôveru voči jeho osobe. 

Dňa XXXXX spoločnosť  XXXXX poslala upomienku spoločnosti XXXXX, v ktorej uviedla, že voči spoločnosti XXXXX, evidujú záväzok pozostávajúci zo 6 neuhradených faktúr spolu vo výške XXXXX €. Po obdržaní tejto výzvy mu bolo ihneď zrejmé, že voči spoločnosti XXXXX, záväzok v tejto výške neeviduje, ale eviduje záväzok len vo výške XXXXX €. XXXXX následne skontroloval ostatné faktúry vo svojej učtárni, či ich jeho spoločnosť eviduje, ale aj jeho účtovníčka mu potvrdila, že takéto faktúry spoločnosť neeviduje. Následne XXXXX volal do spoločnosti XXXXX, kde si chcel tieto skutočnosti overiť s vedúcim pobočky s pánom XXXXX ktorý mu potvrdil, že materiál súvisiaci s predmetnými faktúrami prevzal pán XXXXX. Ďalej telefonoval s konateľom spoločnosti XXXXX, s pánom XXXXX, ktorého oboznámil so situáciou a snažil sa mu vysvetliť, že spoločnosť odobratý materiál a ani faktúry fyzicky neobdržala. Na druhý deň zavolal XXXXX do XXXXX v XXXXX a ktoré prevádzkuje spoločnosť XXXXX. Na tomto stretnutí  sa ho jasne a zreteľne opýtal, či vie o tom, že spoločnosť XXXXX, má voči spoločnosti XXXXX, vysporiadané všetky záväzky a či nemá pri sebe nejaké doklady, respektíve faktúry, ktoré neodovzdal do účtovníctva. Pán XXXXX mu v tej chvíli s prirodzenou istotou tvrdil, že nie je nič, o čom by nevedel a žiadne faktúry pri sebe nemá. Následne XXXXX, XXXXX oboznámil so všetkými skutočnosťami a žiadal od neho vysvetlenie. V tej chvíli XXXXX dal hlavu do svojich dlaní a povedal, že nevie na to odpovedať, ale pod ťarchou dôkazov, ktoré mu boli predložené sa priznal, že materiál použil pre vlastnú potrebu, o čom bol spísaný aj doklad vo forme Čestného prehlásenia zo dňa XXXXX. Následne XXXXX navrhol, nech sa ide dohodnúť so spoločnosťou XXXXX na spôsobe úhrady, lebo v opačnom prípade bude spoločnosť XXXXX, nútená podať trestné oznámenie z dôvodu ochrany. XXXXX k výsluchu predložil Súpis materiálov použitých na diele XXXXX XXXXX XXXXX, faktúry vystavené spoločnosťou XXXXX, faktúry spoločnosti XXXXX faktúry spoločnosti XXXXX, a XXXXX

XXXXX do zápisnice o trestnom oznámení uviedol, že pracuje v spoločnosti XXXXX, ako vedúci odštepného závodu  XXXXX, XXXXX, pod ktorý spadajú pobočky XXXXX a XXXXX. Spoločnosť XXXXX, XXXXX, sa zaoberá predajom materiálu pre realizáciu stavby striech. Pokiaľ sa jedná o osobu XXXXX, tak túto osobu pozná XXXXX iba zvidenia, keď prejednával obchodné prípady s  pánom XXXXX s vedúcim XXXXX pobočky spoločnosti XXXXX. Niekedy na prelome XXXXX alebo XXXXX roku XXXXX spoločnosť XXXXX, začala evidovať voči spoločnosti XXXXX, neuhradené faktúry, pričom za túto spoločnosť vystupoval, respektíve jednal XXXXX. Tieto pohľadávky spoločnosť XXXXX začala urgovať a tieto urgencie riešil pán XXXXX vedúci XXXXX pobočky, pričom na tieto urgencie nebola kladná odozva a pán XXXXX mal zakaždým prisľúbiť, že spoločnosť XXXXX, vzniknutý dlh uhradí v krátkom čase. Po nejakom čase spoločnosť XXXXX, oslovili písomne za účelom splatenia neuhradených faktúr, pričom vo výzve presne špecifikovali faktúry, ktoré neboli uhradené po lehote splatnosti. Na túto výzvu zo spoločnosti XXXXX, dostali odpoveď, že v ich účtovníctve evidujú len dve faktúry z celkového počtu 6 faktúr, ktoré boli po splatnosti a to: faktúru číslo XXXXX a faktúru číslo XXXXX. Ďalej XXXXX uviedol, že keď vykonal v spoločnosti XXXXX, šetrenie ohľadom dodávok pre spoločnosť XXXXX, pán XXXXX ako vedúci pobočky a pán XXXXX ako skladník potvrdili, že materiál bol dodaný na dielo XXXXX XXXXX a tento tovar preberal pán XXXXX, alebo ním poverená osoba. K oznámeniu XXXXX predložil  faktúru číslo XXXXX vo výške XXXXX € plus dodací list, faktúru číslo XXXXX vo výške XXXXX € plus dodací list, faktúru číslo XXXXX vo výške XXXXX € plus dodací list, faktúru číslo XXXXX vo výške XXXXX € plus dodací list, faktúru číslo XXXXX vo výške XXXXX € plus dodací list, faktúru číslo XXXXX vo výške XXXXX € plus dodací list a výpis z účtu spoločnosti XXXXX, vedený v spoločnosti XXXXX

V podstatnej časti svojej výpovede po začatí trestného stíhania tento svedok - poškodený uviedol, že dodávku stavebného materiálu na diele XXXXX XXXXX XXXXX riešil za spoločnosť XXXXX pán XXXXX

Znaleckou organizáciou - Ústav súdneho znalectva Stavebnej fakulty STU v Bratislave - bol vypracovaný znalecký posudok, z ktorého vyplynul záver, že stavebný materiál na faktúrach a pokladničných blokoch, ktorý bol doručený spolu so spisom, mohol byť použitý počas výstavby  objektu XXXXX XXXXX, na realizáciu projektom predpísanej viacvrstvovej strechy. Z dodaných pokladov nie je možné jednoznačne určiť objem skutočne vykonaných hydroizolačných prác vykonaných firmou XXXXX, a jeho subdodávateľmi, a bez toho nemôžu kvalifikovane odhadnúť množstvo potrebných stavebných materiálov na realizáciu hydroizolačných prác na zákazke.

Z tohto znaleckého posudku ako aj zo samotného stavebného denníka vyplýva, že v stavebnom denníku nebol riadne zaznačovaný rozsah postupne vykonávaných prác ani množstvo a druh použitého materiálu, teda nebol vedený riadne v zmysle § 28 vyhlášky č. 453/2000 Z.z. Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky, ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia stavebného zákona, a teda nemožno s istotou konštatovať, že predmetný materiál nebol použitý na uvedené dielo, a zároveň nemožno  s istotou vylúčiť, že tento materiál na uvedené dielo bol použitý riadne, resp. že by bol obvineným nejakým spôsobom prisvojený. Rovnako z vyššie uvedených okolností nevyplýva pravdepodobnosť podložená dostatočnými procesne relevantnými dôkazmi, že by vôbec obvinený prevzal za spol. XXXXX konkrétny materiál od spol XXXXX, pričom by spol. XXXXX o takomto odbere nemala vedomosť, resp. že by nebol riadne tejto spoločnosti vydokladovaný a ňou prevzatý za účelom použitia na projektoch spoločnosti XXXXX.

Proti rozhodnutiu o zastavení trestného stíhania si poškodený podal sťažnosť, ktorej Krajská prokuratúra Žilina vyhovela. Na základe toho bolo doplnené vyšetrovanie, kde bolo zistené nasledovné:

Dňa 12.09.2011 bol vypočutý znalec XXXXX, riešiteľ znaleckého posudku  č. XXXXX, ktorý na otázku vyšetrovateľa: „Vyjadrite sa, prečo ste nepovažovali za potrebné priamo na stavbe obhliadkou zistiť, či sporný materiál bol na diele XXXXX použitý? znalec uviedol, že v súčasnosti je stavba XXXXX dokončená a z realizovaných  viacvrstvových strešných konštrukcií je prístupná  iba vrchná krycia vrstva konštrukcie. Zo znaleckého posudku, ktorý bol doručený vyšetrovateľovi PZ  vyplýva, že stavebný materiál  uvedený na faktúrach a pokladničných blokoch, ktorý bol doručený spolu so spisom mohol byť použitý počas výstavby objektu XXXXX XXXXX na realizáciu projektom predpísanej viacvrstvovej strechy. Sporné stavebné materiály sa v praxi využívajú na realizáciu podobných striech. Vzhľadom na to, že rozhodujúca časť stavebných materiálov použitých na realizáciu strechy  po zabudovaní je prekrytá, osobná obhliadka stavby XXXXX by bola účelná iba napríklad ak predmetom sporu by boli závady na strešnej konštrukcií spôsobené nekvalitnou realizáciou, ktoré by znehodnotili funkčnosť strešnej konštrukcie. Ďalej uviedol, že možnosť odobratia vzoriek z viacvrstvovej strechy je dosť limitovaná, pretože počas odobratia vzoriek dochádza k narušeniu celistvosti strechy a po odobratí vzoriek sa nedá obnoviť pôvodný stav na 100 %. Osobnú obhliadku nevykonali z dôvodu, že očakávaný prínos prehliadky k vynaloženým nákladom by bol zanedbateľný. Nechceli preto neúčelne použiť finančné prostriedky vynaložené na spracovanie posudku. Na otázku vyšetrovateľa: „ Bolo by možné vykonanou obhliadkou zistiť, aký konkrétny stavebný materiál sa nachádza v každom jednom metre štvorcovom zhotovenej strechy ? znalec uviedol, že technicky by to bolo možné, ale odobratie vzoriek z každej 1 m2 strechy by znamenalo znehodnotenie hotovej strechy. Odobratie vzoriek strešného plášťa  znamená prerezať, respektíve predierkovať všetky vrstvy strešného plášťa a po odobratí vzorky je povinnosťou toho, kto vzorky odobral, narušený strešný plášť znova zaceliť. Viacvrstvový strešný plášť pozostáva z viacerých vrstiev hydroizolačných vrstiev a tepelnoizolačnej vrstvy. Hydroizolačné vrstvy sú lepené na podklad tavením a presahom izolačných pásov cca 10 cm v závislosti od výrobcom predpísaných technologických postupov. Po odobratí vzorky je potrebné narušené miesto na streche opraviť. Prekrytie narušených mies, z ktorých boli odobraté vzorky novými vrstvami hydroizolačných materiálov, by mohlo byť riešením, ale nezaručilo by 100 % obnovu pôvodného stavu. Otázne je aj to, akým spôsobom by ovplyvnilo odobratie vzoriek záruku poskytovanú na zhotovenú strechu zo strany výrobcu dodaných stavebných materiálov. XXXXX má tiež zato, že odobratie vzoriek z každého 1 m2 zhotovenej strechy, by znamenalo znehodnotenie  existujúcich  strešných konštrukcií a nutnosť realizácie nových izolačných vrstiev. Takéto riešenie je aj technicky aj finančne veľmi náročné. Náklady na odobratie a vyhodnotenie a následnú opravu strechy pri takom veľkom množstve sú vysoké. 

Dňa 05.09.2011 bol ako svedok vypočutý XXXXX, ktorý vo svojej výpovedi uviedol, že na dielo XXXXX chodil asi trikrát až štyrikrát do týždňa, podľa tohto ako bol čas. Tiež sa pozeral ako sa jednotlivé diely strechy stavajú, aj keď to nemusel a podľa jeho názoru sa to robilo dobre, robili to ľudia, ktorí to vedia robiť. Ďalej uviedol, že materiál, ktorý bol na dielo dodaný musel byť použitý na streche, aby ta strecha bola funkčná. Keby bol vynechaný nejaký prvok, nedala by sa strecha dorobiť, lebo tá technológia na seba naväzuje. K XXXXX uviedol, že na tomto diele bola použitá geotextília ako separačná vrstva a keď sa pýtal načo potrebujú také množstvo, dostal odpoveď, že to potrebujú dať dvojmo. Keďže je to bolo z technického hľadiska možné, ďalej to neskúmal. Na otázku vyšetrovateľa: „Môžete nejakým spôsobom preukázať, že sporný materiál  ktorý preberal obvinený, bol skutočne zabudovaný na streche? svedok uviedol, že asi dvakrát sa stalo, že robotníci nemali materiál na strechu a nemohli robiť a tak čakali na neho. XXXXX na stavbu vozil materiál, ktorý vystačil tak na dva až tri dni. Keď nejaký materiál chýbal XXXXX mu zavolal a on to následne operatívne riešil. Vždy materiál určený pre spoločnosť XXXXX, doviezol aj s dodacím listom, ktorý mu väčšinou podpísal XXXXX. K spornému materiálu, ktorý preberal XXXXX uviedol, že materiál vo výmere ktorý na stavbu doviezol, je fyzicky zabudovaný na streche a nemá vedomosť, že by materiál dovážal iná firma, nakoľko strecha ma rovnakú farbu. 

Dňa 10.10.2011 bol ako svedok - poškodený vypočutý XXXXX, ktorý vo svojej výpovedi uviedol, že pokiaľ sa má vyjadriť k tomu, či pán XXXXX vedel aký materiál  a kde na diele XXXXX XXXXX je zabudovaný, uviedol, že to pána XXXXX nemohol v žiadnom prípade vedieť, aký konkrétny materiál na akú časť strechy išiel. Ak mal pán XXXXX nejaké informácie, tak jedine od XXXXX, ktorý mu informácie podal výlučne účelovo. Ďalej uviedol, že sa zúčastnil pojednávania v právnej veci poškodený - spoločnosť XXXXX, kde pán XXXXX uviedol, že on nezisťoval kde a na aký účel je materiál konkrétne určený. Jemu išlo len o obchod. Pán XXXXX sa pojednávania bez udania dôvodu nezúčastnil. XXXXX ďalej uviedol, že nechá v najbližšej dobe vypracovať znalecký posudok nezávislým znalcom z oblasti stavebníctva na strechu na diele XXXXX XXXXX, Vysokoškolákov, XXXXX. 

Vo svojej výpovedi z 18.02.2013 poškodený XXXXX uviedol, že vo svojej výpovedi dňa 10.10.2011 uviedol, že nechá v čo najbližšej dobe vypracovať znalecký posudok nezávislým znalcom z odboru stavebníctvo na strechu XXXXX XXXXX, avšak znalecký posudok nebol schopný vybaviť, a to preto, lebo ho znalci odmietli z dôvodu ich zaneprázdnenosti. Oslovil asi troch znalcov.

Dňa 18.11.2011 bol vypočutý ako svedok XXXXX, ktorý vo svojej výpovedi uviedol, že práce na diele XXXXX XXXXX XXXXX, začal vykonávať na základe žiadosti XXXXX, ktorý mu povedal, že zastupuje spoločnosť XXXXX, a potrebuje niekoho na zhotovenie strešného plášťa. K osobe konateľa spoločnosti XXXXX, uviedol, že túto osobu na stavbe stretol asi dvakrát a to keď sa prišiel pozrieť  na realizáciu strechy a bol mu predstavený pánom XXXXX. K vykonávaným prácam  na diele uviedol, že materiál na zhotovenie plášťa vydával vždy pán XXXXX na základe potreby a bez toho aby potvrdil prevzatie materiálu, teda neviedla sa žiadna evidencia. K stavebnému denníku uviedol, že ho písal pán XXXXX a niekedy ho podpísal aj on, avšak nikto od neho nežiadal, aby v stavebnom denníku viedol podrobnú správu. Ďalej uviedol, že keď bol stavebný materiál od dodávateľa na dielo dovezený, vykladal ho jeho firma, teda on a jeho brigádnici a vždy sa materiál vyviezol výťahom na strechu. Jeho partia zo stavby odchádzala ako posledná, na mieste boli vrátnici a výťah sa vypínal, všetko bolo oplotené a v prípade, že by chcel niekto stavebný materiál aj tak zobrať, musel by ho zhodiť zo strechy a tým by ho znehodnotil. Minulý rok v lete sa XXXXX stretol s XXXXX a opýtal sa ho kedy mu doplatí zvyšnú časť peňazí za vykonanú prácu. Pán XXXXX mu povedal, že on ho už vyplatil a pre neho je to už uzatvorené. 

Z výpovedí XXXXX a XXXXX, ktorí vykonávali na predmetnom diele práce pre spol. XXXXX, vyplýva, že od spoločnosti XXXXX preberali materiál tak, že XXXXX im povedal, čo majú robiť, dal im materiál, ale žiadne doklady o prevzatí materiálu nepodpisovali. Niekedy sa stalo, že keď na stavbe nebol XXXXX alebo XXXXX, prevzal XXXXX materiál za spol. XXXXX aj on osobne. Z výpovede XXXXX taktiež vyplýva, že tento nastúpil po XXXXX, s ktorým bola ukončená spolupráca pre nespokojnosť, a ako prvé bolo potrebné opraviť poškodenú parozábranu.

Dňa 31. júla 2012 prokurátor Generálnej prokuratúry SR uznesením  pod číslom XV/2 Pz 66/12 - 7 rozhodol, že uznesením prokurátora  Krajskej prokuratúry v Žiline bol porušený zákon a napadnuté uznesenie zrušuje a zároveň zrušil i uznesenie prokurátora Okresnej prokuratúry v Žiline a prikázal, aby o veci znovu konal a rozhodol. V odôvodnení  prokurátor Generálnej prokuratúry, okrem iného uviedol, že prokurátori oboch stupňov sa pri svojom rozhodovaní opierali najmä o výsledky znaleckého skúmania  Ústavu súdneho znalectva Stavebnej fakulty  STU v Bratislave, že stavebný materiál na faktúrach a pokladničných blokoch mohol byť použitý počas výstavby objektu XXXXX XXXXX. Z uvedeného posudku je zrejmé, že znalecký posudok bol vypracovaný len na základe skúmania účtovných dokladov a vyšetrovacieho spisu, bez ohliadky konkrétnej stavby a miesta činu. Takýto postup nie je zodpovedajúci postaveniu a povinnostiam znalca v trestnom konaní a jednoznačne nepostačuje k prijatiu akéhokoľvek záveru ohľadom spornej situácie. Neochotu znalca obhliadnuť miesto činu a získať vzorky z predmetnej strechy, napriek ústretovému prístupu poškodenej  organizácie, je potrebné hodnotiť ako neadekvátne konanie. 

Dňa 02.10.2012 bolo na OR PZ OKP Žilina na základe predchádzajúcej žiadosti doručené Stanovisko k žiadosti číslo 194/2012, z ktorého vyplynulo, že zo získanej dostupnej dokumentácie a podkladov vyšetrovania zistili druh a množstvá stavebných materiálov, ktoré boli uvedené na faktúrach a pokladničných blokoch a roztriedili ich podľa možnosti zabudovania do jednotlivých vrstiev strechy. Z následného porovnania vypracovaného prehľadu s projektovou dokumentáciou vyplynulo, že stavebný materiál uvedený na faktúrach a pokladničných blokoch, bol na realizáciu vhodný a mohol byť použitý počas výstavby objektu XXXXX v XXXXX na realizáciu projektom predpísanej viacvrstvovej strechy, teda bol potrebný na zhotovenie diela XXXXX - XXXXX v XXXXX. Ďalej sa vyjadrili k pôsobeniu znaleckého ústavu, kde uviedli, že znalecký ústav nie je výskumný ústav, špecializované metrologické pracovisko, skúšobné laboratórium a pod. Znaleckú ústav vykonáva znaleckú činnosť najmä vo zvlášť obtiažnych prípadoch vyžadujúcich osobitné vedecké posúdenie. Znalecký ústav nie je autorizované pracovisko na odber vzoriek zo strechy, ako aj ich následné laboratórne vyhodnotenie. Rovnako odmietajú na seba prevziať záruky zhotoviteľa a zodpovednosť za prípadné funkčné vady následné vzniknuté po porušení strechy z dôvodu odberu vzoriek. Z vyššie uvedených dôvodov nemôžu požadovaný odber vzoriek zabezpečiť, nie sú na takúto činnosť oprávnení a rovnako nie sú na prípadné škody spôsobené  odberom vzoriek poistení. Na základe opätovného preštudovania danej problematiky prišli k presvedčeniu, že laboratórne výsledky odobratých vzoriek zásadne neovplyvnia závery vypracovaného posudku. 

Dňa 30.11.2012 bol vypočutý znalec XXXXX, XXXXX., ktorý vo svojej výpovedi uviedol, že strešná konštrukcia je súčasťou stavebného diela komplexu XXXXX XXXXX. Na otázku vyšetrovateľa: „Vyjadrite sa, či je podľa Vášho názoru potrebné, aby na zhotovenie strešnej konštrukcie bol vypracovaný projekt ?“, znalec uviedol, že podľa platnej legislatívy začatie výstavby musí predchádzať vydanie územného rozhodnutia o umiestnení stavby a stavebné povolenie, pričom súčasťou k žiadosti o vydanie spomínaných povolení musí byť aj projektová dokumentácia v príslušnej podrobnosti. Pri zložitejších stavbách, by mal byť následne zhotovený aj realizačný projekt. Obstarávateľ a zhotoviteľ špecifikujú predmet dodávky v zmluve o dielo. Zvyčajne predmet dodávky je jednoznačne definovaný na základe projektovej dokumentácie, výkazu - výmer a ponukového rozpočtu. Zmeny pri realizácií stavebného diela oproti projektovej dokumentácií, ktorá je prílohou zmluvy o dielo sa riešia na základe vzájomnej dohody obstarávateľa a zhotoviteľa na základe zmluvne špecifikovaných podmienok  dodatkom k zmluve o dielo. Na otázku vyšetrovateľa: „ Ako mal konateľ stavebnej spoločnosti XXXXX, XXXXX v prípade získania zákazky zhotovenej strechy hneď od začiatku postupovať, aby sa vyhol nejasnostiam  ohľadom množstva použitia stavebného materiálu na streche?“ znalec uviedol, že konateľ tejto spoločnosti pri získaní stavebnej zákazky pripravil ponukový rozpočet, na základe ktorého určil cenu za predmet dodávky. Na základe tohto rozpočtu a ďalších technických a technologických podkladov mal spracovať výrobnú kalkuláciu, ktorá by mu umožňovala sledovanie čerpania plánovaných nákladov a postupu realizácie prác. Prakticky by to vyzeralo, čo sa týka kontrolnej činnosti, že by kontroly boli prevedené po etapách alebo pravidelných časových intervaloch. Na otázku vyšetrovateľa:„Pri vypracovaní znaleckého posudku ste vychádzali z projektovej dokumentácie strechy. Je podľa Vás možné, že sa rozmery a tvar strechy zmenili tak, že by nezodpovedali súčasnému stavu a bolo by nutné vykonať ohliadku strechy ?“ znalec uviedol, že vzhľadom na to, že v stavebnom denníku nenašli zápisy nasvedčujúce tomu, že stavebné dielo by sa zmenilo zásadným spôsobom, preto nepredpokladá, že rozmery a tvar striech by boli zmenené zásadným spôsobom a preto nevykonali ani obhliadku striech. 

Dňa 11.12.2012 bol na Zápisnicu o výsluchu svedka vypočutý XXXXX, ktorý vo svojej výpovedi uviedol, že je predsedom predstavenstva spoločnosti XXXXX - XXXXX, XXXXX, XXXXX a predmetom podnikania tejto spoločnosti je prevažne uskutočňovanie stavieb a ich zmien. Na otázku vyšetrovateľa: „Vaša spoločnosť je vlastníkom polyfunkčného objektu XXXXX XXXXX a za účelom vypracovania nového znaleckého posudku je potrebné odobrať vzorky zo strešného plášťa, pričom odobratie vzorky bude spočívať v prerezaní všetkých vrstiev strechy, čo môže spôsobiť následne zatekanie strechy. Vyjadrite sa či Vaša spoločnosť s takýmto postupom súhlasí a teda či udelí výslovný súhlas na odobratie vzoriek zo strechy ?“ svedok uviedol, že ako štatutár spoločnosti XXXXX XXXXX, XXXXX, výslovne nesúhlasí s tým, aby boli zo strechy budovy odobraté nejaké vzorky. Ako predseda predstavenstva zodpovedá za stav budovy XXXXX a vzhľadom na skutočnosť, že spoločnosť je v stave plnenia reštrukturalizačného plánu a tým pádom aj vysporiadania svojich pohľadávok vo vzťahu k veriteľom, je v zmysle zákona trestne zodpovedný, aby pohľadávky jeho veriteľov neboli poškodené. Z uvedeného dôvodu s takýmto postupom nesúhlasí. 

Treba pritom zdôrazniť, že vlastník objektu XXXXX XXXXX je osobou odlišnou od osôb vystupujúcich v tomto konaní ako poškodení.

Zároveň možno vyvodiť, že s vykonaním znaleckého skúmania odobratím vzoriek nesúhlasí zabezpečený veriteľ, a teda ani správca konkurznej podstaty, čo sú osoby taktiež odlišné od poškodených. Tieto okolnosti vyplývajú z doplneného vyšetrovania tak, ako je uvedené nižšie.

Dňa 04.03.2013  vyšetrovateľ OR PZ podal Návrh na zastavenie trestného stíhania podľa § 215 ods. 1 písm. b/ Trestného zákona. 

Dňa 09.04.2013 prokurátor Okresnej prokuratúry v Žiline podľa § 215 ods. 1 písm. b/ Trestného zákona trestné stíhanie obvineného XXXXX zastavil. 

Dňa 22.07.2013 bol spisový materiál z Okresnej prokuratúry v Žiline vrátený na ďalšie konanie z dôvodu zrušenia uznesenia o zastavení trestného stíhania krajským prokurátorom v Žiline. 

Dňa 11.02.2014 mi predložil vyšetrovateľ opätovne príslušný vyšetrovací spis spolu s návrhom na zastavenie trestného stíhania obvineného podľa § 215 ods. 1 písm. b) Tr. por., s ktorým návrhom po preskúmaní vyšetrovacieho spisu, ako aj s jeho odôvodnením som sa plne stotožnil.

Potom ako bol spis vrátený bol vypočutý opäť svedok - poškodený XXXXX, bol vypočutý obvinený XXXXX, bol zabezpečený rozsudok Okresného súdu v Žiline číslo XXXXX, bola zabezpečená Zápisnica o pojednávaní zo dňa 24.05.2011 číslo XXXXX, bola zabezpečená Správa zo spoločnosti XXXXX XXXXX,  XXXXX zo dňa 14.10.2013, bolo zabezpečené Vyjadrenie XXXXX zo dňa 30.08.2013 a boli zabezpečené Výpisy z Obchodného registra.

Ohľadne svojich psychických problémov obvinený dňa 05.02.2014 uviedol, že psychické problémy mu začali v XXXXX, a to z dôvodu rozchodu so svojou manželkou, snažil sa zamestnať, robil aj v spoločnosti XXXXX, bol naňho vyvíjaný tlak, pán XXXXX v čase, keď mu predkladal doklady k podpisu, vyvíjal naňho psychický nátlak, čo sa prejavilo v tom, že XXXXX musel opäť vyhľadať psychiatrickú ambulanciu. V čase, keď pre pána XXXXX pracoval, psychiatra nenavštevoval, lebo sa bál, že by ho niekto uvidel a prišiel by o zamestnanie, hoci mal potrebu psychiatra navštíviť. 

Z lekárskych správ predložených obvineným vyplýva, že v rozhodnom čase trpel depresiou až patologickej hĺbky, pričom z týchto správ vyplýva postupné zvyšovanie dávok liekov predpísaných psychiatrom.

Poškodený XXXXX dňa 16.08.2013 uviedol, že práce na strešnej konštrukcii považuje za uskutočnené v súlade s projektovou dokumentáciou. Práce neboli nikdy oficiálne reklamované zo strany XXXXX - XXXXX, boli vykonávané iba priebežné opravy, ktoré vznikli pôsobením iných dodávateľov, ich spoločnosť reálne vykonala dané práce a bola spoločnosťou XXXXX - XXXXX za vykonanú prácu vyplatená.

Z listu XXXXX, zaslaného správcovi konkurznej podstaty úpadcu XXXXX-XXXXX, spoločnosti XXXXX vyplýva, že správca konkurznej podstaty sa na základe žiadosti vyšetrovateľa obrátil na uvedenú banku, ktorá je v konkurznom konaní zabezpečeným veriteľom, so žiadosťou o odporučenie postupu vo veci týkajúcej sa vykonania znaleckého skúmania strešnej konštrukcie, kde táto banka uviedla, že ako zabezpečený veriteľ má za to, že vykonaním znaleckého skúmania strešnej konštrukcie dôjde k podstatnému znehodnoteniu danej nehnuteľnosti, čím sa preukázateľne zmenší i jej hodnota, čo spôsobí zároveň zhoršenie možnosti jej speňaženia a nižšie uspokojenie veriteľov z výťažhu speňaženia majetku úpadcu, čím sa narúša samotný účel konkurzného konania, preto odporúča správcovi konkurznej podstaty, aby nesúhlasil s vykonaním tohto znaleckého skúmania. 

Z okolností, ktoré vyplynuli v priebehu vyšetrovania, možno vyvodiť záver, že vykonanie znaleckého dokazovania fyzickým odobratím vzoriek z celej strechy predmetného objektu je nielen mimoriadne obtiažne z dôvodu vysokej pravdepodobnosti nenávratného poškodenia strechy, v dôsledku čoho s takýmto postupom vyslovila nesúhlas nielen Slovenská technická univerzita ako znalecká organizácia, ale aj vlastník predmetného objektu, pričom vlastníka objektu nemožno nútiť, aby strpel také úkony na jeho majetku, ktoré by viedli k nenávratnému poškodeniu majetku, a tým spôsobeniu podstatnej škody, ale zároveň sa vykonanie znaleckého dokazovania takýmto spôsobom javí ako neúčelné, nakoľko z vykonaných dôkazov nevyplýva, že by stavba v dotknutej časti nemala všetky prvky a materiály predpokladané v projekte, tj. s vysokou mierou pravdepodobnosti bol sporný materiál zabudovaný do predmetnej strechy, v opačnom prípade by nebolo možné stavbu strechy zrealizovať riadne. Možno naopak konštatovať, že stavba bola vykonaná riadne, za pomoci potrebného a náležitého materiálu, preto znalecké skúmanie odobratím vzoriek by nemohlo zistiť, kto bol dodávateľom materiálu, ale iba fakt, že na stavbe je zabudovaný materiál tak, ako mal byť.

Taktiež je potrebné poukázať na odôvodnenie rozsudku Krajského súdu v Žiline sp. zn. XXXXX z 24.01.2013, ktorým súd potvrdil prvostupňový rozsudok Okresného súdu Žilina č.k. XXXXX z 01.03.2012 vo veci navrhovateľa XXXXX a odporcu XXXXX, ktorým prvostupňový súd zaviazal odporcu povinnosťou zaplatiť navrhovateľovi XXXXX € s úrokom z omeškania 9% ročne, a to od XXXXX, resp. XXXXX.

Podstatnými časťami odôvodnenia rozsudku druhostupňového súdu sú časti, kde súd uvádza:
„pre úplnosť považuje krajský súd za podstatné poukázať na to, že ak žalovaný namietal prekročenie oprávnení svedka XXXXX v konaní za žalovaného a tiež, ak žalobca mal a mohol vedieť o prekročení oprávnení svedka XXXXX, pričom žalovaný popieral jeho oprávnenie konať za žalovaného, tak potom podľa krajského súdu zostáva bez logickej súvislosti účasť svedka XXXXX na obchodných stretnutiach, v zmysle svedeckej výpovede XXXXX pred okresným súdom dňa 24.05.2011, za účasti tam označených osôb, tak za žalobcu, ako aj za žalovaného, včítane prítomnosti svedka XXXXX, predmetom ktorých bolo okrem iného i financovanie stavby, pričom už zo samotnej prítomnosti osôb na takomto stretnutí je možné bez ďalšieho prijať záver, že prítomné osoby majú príslušné kompetencie, informácie a v neposlednom rade aj zodpovednosť za osoby, v mene ktorých sa takýchto stretnutí zúčastňujú. V konaní nebola preukazovaná absencia prítomnosti svedka XXXXX na predmetných stretnutiach. V odvolaní aj žalovaný poukázal na to, že na spoločných jednaniach žalobcu, žalovaného a investora nikdy nezaregistroval, že by bol XXXXX predstavený ako za čokoľvek zodpovedný, nikdy ako reprezentant firmy, ani ho tak nevníma. Z uvedeného je teda zrejmé, že XXXXX sa zúčastňoval i na stretnutiach, ktorých sa bežní zamestnanci nezúčastňujú, a nie je zrejmé, prečo sa takýchto stretnutí vôbec zúčastňoval. Ak za tejto situácie boli vykonané dodávky na stavbu, ktorú realizoval žalovaný s tým, že dodávky predmetného tovaru prevzal svedok XXXXX a okresný súd s poukazom na svedecké výpovede dospel k záveru, že svedok XXXXX konal za žalovaného, tak s týmto záverom sa krajský súd, vzhľadom na zároveň korešpondujúce dôkazy, stotožnil. Nemohlo zostať krajským súdom nepovšimnuté, v rámci argumentácie žalovaného v odvolaní, v zmysle ktorej XXXXX mala byť zamestnankyňou žalobcu, že táto skutočnosť zo zápisnice z pojednávania pred okresným súdom zo dňa 24.05.2011, na ktorom bola táto svedkyňa vypočutá, nevyplývala.“

„Žalovaný v odvolaní namietal, že okresný súd samostatne nevyhodnotil Čestné vyhlásenie XXXXX zo dňa XXXXX, rozpory vo výpovediach svedkov ohľadne rozsahu oprávnení XXXXX, ani argumenty žalobcu ohľadom vedomosti žalobcu o prekročení oprávnení XXXXX v konaní za žalovaného. Z odôvodnenia napadnutého rozsudku je zrejmé že okresný súd poukazom na svedecké výpovede svedkov XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX a XXXXX a v konečnom dôsledku i žalovaného, dospel k jednoznačným záverom, že XXXXX konal ako osoba poverená žalovaným určitou činnosťou a vzhľadom na predchádzajúce správanie sa žalovaného nemal dôvod jeho oprávnenie skúmať, pretože sa nachádzal v mieste, kde žalovaný realizoval svoju činnosť a vydával sa za jeho zástupcu.“

Z vyššie uvedených skutočností je aj po doplnení trestného konania zrejmé, že stíhaný nie je trestným činom, keďže neboli naplnené všetky obligatórne znaky skutkovej podstaty žiadneho konkrétneho trestného činu. Naopak, možno konštatovať, že dôkazy vyplývajúce z doplnenia dokazovania podporujú dôvody, ktoré smerovali k zastaveniu trestného stíhania obvineného už pôvodne. Možno zároveň konštatovať s dostatočne vysokou mierou pravdepodobnosti hraničiacou s istotou, že obvinený svojím konaním nenaplnil všetky znaky trestného činu, ktorý sa mu kladie za vinu, pričom sa nejaví ako opodstatnené predpokladať zadováženie iných relevantných dôkazov, ktoré by viedli k inému rozhodnutiu, než aké je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Z týchto dôvodov bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Peter Pekara
prokurátor