Okresná prokuratúra Bratislava V 
Prokofievova 4, 851 01 Bratislava 5 	

Sp. zn. : 4 Pv 257/10/1105	Bratislava V, 5.2.2014
EEČ : 2-12-72-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinená XXXXX 
Prečin:	Usmrtenie podľa § 138 písmeno h), § 149 odsek 1, odsek 2 písmeno a Trestného zákona

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava V
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinenej:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
vedené vyšetrovateľom OR PZ v Bratislave V, Odboru kriminálnej polície pod sp. zn. ORP-242/1-OVK-B5-2010 na tom skutkovom základe, že
XXXXX ako neurológ XXXXX dňa 24.11.2008 a 25.11.2008 z doposiaľ nezistených dôvodov nevyšetrila poškodenú XXXXX, kde k jej vyšetreniu došlo až dňa 26.11.2008 v doposiaľ presne nezistenom čase,   kedy jej poskytla zdravotnú starostlivosť, ktorá nebola v súlade s postupmi lege artis a to preto, že i napriek príznakom, ktoré sa prejavovali u poškodenej XXXXX síce správne indikovala CT a CTAg mozgu s cieľom vylúčenia ložiskovej lézie eventuálne cievnej malformácie, no netrvala na skoršom resp. okamžitom termíne CT a CTAg vyšetrení, ktorými by bolo možné včas diagnostikovať skutočný pôvod ťažkostí poškodenej XXXXX a zahájiť tak liečbu, ktorá by veľmi pravdepodobne zabránila jej úmrtiu, ku ktorému došlo dňa 0XXXXX a ktorého príčinou bolo rozsiahle vnútrolebečné krvácanie do pravej hemisféry (pologule) mozgu s následným malígnym (zhubným, na terapiu nereagujúcim) opuchom mozgu, ktoré vyústilo do mozgovej smrti poškodenej XXXXX,

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Odôvodnenie:

Vyšetrovateľ OR PZ v Bratislave V, Odboru kriminálnej polície, OVK  v časti uznesenia pod sp. zn. ORP-242/1-OVK-B5-2010 zo dňa 09.11.2011 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie XXXXX pre prečin usmrtenia podľa § 138 písm. h), § 149 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona na tom skutkovom základe, že XXXXX ako neurológ XXXXX XXXXX dňa 24.11.2008 a 25.11.2008 z doposiaľ nezistených dôvodov nevyšetrila poškodenú XXXXX, kde k jej vyšetreniu došlo až dňa 26.11.2008 v doposiaľ presne nezistenom čase,   kedy jej poskytla zdravotnú starostlivosť, ktorá nebola v súlade s postupmi lege artis a to preto, že i napriek príznakom, ktoré sa prejavovali u poškodenej XXXXX síce správne indikovala CT a CTAg mozgu s cieľom vylúčenia ložiskovej lézie eventuálne cievnej malformácie, no netrvala na skoršom resp. okamžitom termíne CT a CTAg vyšetrení, ktorými by bolo možné včas diagnostikovať skutočný pôvod ťažkostí poškodenej XXXXX a zahájiť tak liečbu, ktorá by veľmi pravdepodobne zabránila jej úmrtiu, ku ktorému došlo dňa XXXXX a ktorého príčinou bolo rozsiahle vnútrolebečné krvácanie do pravej hemisféry (pologule) mozgu s následným malígnym (zhubným, na terapiu nereagujúcim) opuchom mozgu, ktoré vyústilo do mozgovej smrti poškodenej XXXXX.
  
Dňa 04.02.2014 predložil vyšetrovateľ PZ dozorujúcemu prokurátorovi návrh na zastavenie trestného stíhania obvinenej XXXXX z dôvodu § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku   spolu s na vec sa vzťahujúcim spisovým materiálom.  

Preskúmaním spisového materiálu som zistil, že návrh vyšetrovateľa PZ je dôvodný.

Podľa § 8 Trestného zákona trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.
Podľa § 138 písm. h) Trestného zákona závažnejším spôsobom konania sa rozumie páchanie trestného činu porušením dôležitej povinnosti vyplývajúcej z páchateľovho zamestnania, postavenia alebo funkcie alebo uloženej mu podľa zákon.
Podľa § 149 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona sa prečinu usmrtenia dopustí ten, kto  inému z nedbanlivosti spôsobí smrť, a ak spácha taký  čin  závažnejším spôsobom konania.

Podľa § 16 Trestného zákona trestný čin je spáchaný z nedbanlivosti, ak páchateľ
písm. a) vedel, že môže spôsobom uvedeným v tomto zákone porušiť alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom, ale bez primeraných dôvodov sa spoliehal, že také porušenie alebo ohrozenie nespôsobí, alebo
písm. b) nevedel, že svojím konaním môže také porušenie alebo ohrozenie spôsobiť, hoci o tom vzhľadom na okolnosti a na svoje osobné pomery vedieť mal a mohol.

Podľa § 17 Trestného zákona pre trestnosť činu spáchaného fyzickou osobou treba úmyselné zavinenie, ak tento zákon výslovne neustanovuje, že stačí zavinenie z nedbanlivosti.

Podľa § 215 ods.1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak  nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Podľa § 119 ods. 2  Trestného poriadku za dôkaz môže slúžiť všetko, čo môže prispieť na náležité objasnenie veci a čo sa získalo z dôkazných prostriedkov podľa tohto zákona alebo podľa osobitného zákona. Dôkaznými prostriedkami sú najmä výsluch obvineného, svedkov, znalcov, posudky a odborné vyjadrenia, previerka výpovede namieste, rekognícia, rekonštrukcia, vyšetrovací pokus, obhliadka, veci a listiny dôležité pre trestné konanie, oznámenie, informácie získané použitím informačno-technických prostriedkov alebo prostriedkov operatívno-pátracej činnosti.

Podľa § 141 ods. 1 Trestného poriadku Ak sú na objasnenie skutočnosti dôležitej pre trestné konanie potrebné odborné znalosti, vyžiada orgán činný v trestnom konaní a v konaní pred súdom predseda senátu odborné vyjadrenie mimo znaleckú činnosť vykonávanú podľa osobitného zákona. V jednoduchých prípadoch sa možno uspokojiť s písomným potvrdením, o ktorého správnosti nie sú pochybnosti.
Podľa § 142 ods. 1 Trestného poriadku ak pre zložitosť objasňovanej skutočnosti nie je postup podľa § 141 postačujúci, priberie orgán činný v trestnom konaní a v konaní pred súdom predseda senátu znalca na podanie znaleckého posudku. Ak ide o objasnenie skutočnosti obzvlášť zložitej, priberú sa dvaja znalci. Dvoch znalcov treba pribrať vždy, ak ide o vyšetrenie duševného stavu a pitvu mŕtvoly.
Podľa § 144 ods. 1 Trestného poriadku znalec musí byť pri pribratí upozornený na povinnosť bez odkladu oznámiť skutočnosti, pre ktoré by mohol byť vylúčený alebo ktoré mu vo veci bránia byť činný ako znalec. Musí byť tiež poučený o význame znaleckého posudku z hľadiska všeobecného záujmu a o trestných následkoch vedome nepravdivého znaleckého posudku.

Preskúmaním spisového materiálu som zistil, že ku stíhanému skutku zo dní 24.11.2008 až 26.11.2008  vyšetrovateľ PZ zabezpečil viacero dôkazov, z ktorých je možné vyvodiť záver, že skutok sa stal, avšak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

V danej veci je potrebné úvodom uviesť, že orgány činné v trestnom konaní pristúpili k vzneseniu obvinenia XXXXX dňa 09.11.2011 za stíhaný skutok na základe obsahu dôkazov vyplývajúcich z dovtedy zhromaždeného spisového materiálu, a to najmä z výpovede poškodeného XXXXX (č.l. spisu XXXXX), znalca z odboru zdravotníctvo a farmácia XXXXX (č.l. spisu XXXXX) a znaleckého posudku XXXXX - znaleckej organizácie z odboru zdravotníctvo a farmácia (č.l. spisu XXXXX. Z citovaných dôkazov, najmä z podaného znaleckého posudku znaleckej organizácie z odboru zdravotníctvo a farmácia vyplýva, že obvinená XXXXX mala u poškodenej XXXXX vykonať neurologické vyšetrenie už dňa 24.11.2008, čo nevykonala, pričom pri vyšetrení poškodenej XXXXX dňa 26.11.2008 mala trvať na CT a CTAg vyšetrení mozgu v daný deň alebo nasledujúci deň (čo neučinila), aj napriek tomu, že už bolesti hlavy u poškodenej v popredí neboli, ale objavila sa prechodná dysartria dňa 24.11.2008 a anamnéza úvodných ťažkostí bola sugestívna pre možnosť intrakraniálnej komplikácie, čo bolo správne uvedené na CT žiadanke, kde sa žiadalo o vylúčenie ložiskovej lezie, eventuálne cievnej anomálie. Na základe uvedeného znalci nepovažujú postup obvinenej XXXXX za správny, pretože táto ako lekárka mala zabezpečiť postup v snahe intenzívnej a rýchlej diagnostiky objektívne preukázaných ťažkostí poškodenej. Preto znalci nepovažujú postup obvinenej XXXXX v súlade s postupmi lege artis. Znalci taktiež výslovne uviedli, že u obvinenej XXXXX mal údaj o poruche reči viesť k skoršej ordinácii a vybaveniu CT vyšetrenia mozgu a následne (vzhľadom k úvodným náhle vzniknutým bolestiam hlavy) aj CT angiografickému vyšetreniu mozgovej cirkulácie. Znalci súčasne uviedli, že v prípade určenia správnej diagnózy poškodenej by bolo možné intenzívne zahájiť liečbu, ktorá by veľmi pravdepodobne zabránila úmrtiu poškodenej XXXXX, ku ktorému došlo dňa XXXXX, ktorého príčinou bolo rozsiahle vnútrolebečné krvácanie do pravej pologule mozgu s následným malígnym (zhubným, na terapiu nereagujúcim) opuchom mozgu, ktoré vyústilo do mozgovej smrti poškodenej XXXXX. 

Počas ďalšieho vykonávania vyšetrovania bola k veci vypočutá obvinená XXXXX (č.l. spisu XXXXX), ktorá využila svoje právo nevypovedať. 

Znalec z odboru zdravotníctvo a farmácia XXXXX (č.l. spisu XXXXX), ktorý je súčasne hlavným konzultantom, konateľom spoločnosti a osobou zodpovednou za výkon znaleckých činností spoločnosti XXXXX ktorá v danej veci podala znalecký posudok na č.l. spisu XXXXX, bol dňa XXXXX k veci opätovne vypočutý, pričom v podstate uviedol, že sa zúčastnil ako súdny lekár na požiadanie jeho kolegu stretnutia v kancelárii XXXXX, kde bol požiadaný o konzultáciu vo veci úmrtia ženy. Po pribratí znaleckej organizácie forensics.sk do konania vec pridelil XXXXX, pričom si neuvedomil, že sa jedná o ten istý prípad XXXXX ktorý predtým konzultoval u XXXXX Znalec uviedol, že keby si to bol uvedomil, bol by to oznámil vyšetrovateľovi. Záverom dodal, že vzhľadom na všeobecné princípy a metodológiu znaleckých činností je jasné, že tento prípad by za iných okolností odmietol z hľadiska zaujatosti jeho osoby a napokon aj znaleckej organizácie forensics.sk, keďže je jej štatutárom a znalcom zodpovedným za výkon jej činnosti.    

Pred samotným vyhodnotením vyššie citovanej výpovede znalca XXXXX zo dňa XXXXX s poukazom na procesnú zákonnosť jeho dovtedajšej činnosti ako znalca v tejto veci a podaného znaleckého posudku spoločnosti XXXXX na č.l. spisu XXXXX je potrebné uviesť, že splnomocnencom poškodeného XXXXX (manžela zosnulej XXXXX) v tejto veci je advokát XXXXX (č.l. spisu XXXXX), teda osoba, ktorú spomína znalec XXXXX vo svojej výpovedi zo dňa 26.02.2013 ako osobu XXXXX, s ktorou danú vec konzultoval pred samotným znaleckým skúmaním. 
S poukazom na dané zistenie a samotné vyjadrenie znalca XXXXX sú dané pochybnosti o objektívnosti činnosti znalca XXXXX a znaleckej organizácie XXXXX v tejto veci. 
Súčasne je nutné uviesť, že predmetná skutočnosť týkajúca sa predchádzajúcej konzultácie o prípade so zástupcom poškodenej strany by v konaní, v prípade zistenia v čase pribratia daného znalca resp. znaleckej organizácie, mala za následok vylúčenie znalca v zmysle § 144 ods. 1 Trestného poriadku.  
S poukazom na vyššie uvedené je preto potrebné obsah výsluchov znalca  XXXXX na č.l. spisu XXXXX a znalecký posudok XXXXX na č.l. spisu XXXXX s poukazom na § 119 ods. 2 Trestného poriadku a § 142 ods. 1 a nasl. Trestného poriadku považovať za procesne neupotrebiteľné, pretože boli vykonané v rozpore s Trestným poriadkom, a preto v trestnom konaní na ne nemožno prihliadať a použiť ich. 

Nakoľko samotná otázka posúdenia viny za stíhaný skutok, resp. otázka preukázania spáchania skutku obvinenej XXXXX je priamo závislá a vyvoditeľná najmä od znaleckého skúmania jej postupu znalcom z odboru zdravotníctvo a farmácia, bol do konania pribratý znalec z odboru zdravotníctvo a farmácia, odvetvie neurológia XXXXX, ktorý v podanom znaleckom posudku (č.l. spisu XXXXX) ako aj v nasledovnej výpovedi (č.l. spisu XXXXX) uviedol, že príčinou smrti poškodenej XXXXX bolo intraparenchýnové krvácanie do pravej hemisféry mozgu s následným edémom mozgu. 
Znalec ďalej uviedol, že XXXXX dňa 26.11.2008 dôkladne ambulantne vyšetrila nebohú XXXXX, podľa popísaného klinického neurologického nálezu nebola prítomná žiadna známka ložiskového poškodenia centrálnej nervovej sústavy ani známky dráždenia mozgových obalov, čo by bolo naznačovalo možnosť vnútrolebečného krvácania. Odosielajúci XXXXX zo dňa XXXXX žiadajúci o neurologické vyšetrenie píše: „ ... udáva už miernejšie cervikalgie, mala ráno údajne poruchu reči“, teda pacientka (XXXXX) pri jeho vyšetrení už neudávala bolesti hlavy, nesúhlasila s práceneschopnosťou, prítomný bol len anamnestický údaj o raňajšej poruche reči. Liečebný a vyšetrovací postup XXXXX bol postupom lege artis.   
Vzhľadom ku vyššie uvedeným skutočnostiam nebola XXXXX  povinná nariadiť prednostné CT vyšetrenie hlavy nebohej XXXXX.  
Vzhľadom ku výsledku pitvy vrátane histologických výsledkov, ktoré vylúčili možnosť subarachnoidálneho krvácania, ktorého prejavy môžu mať prchavý charakter obtiaží - bolesť hlavy, nausea, zvracanie, ložiskové známky poškodenia centrálnej nervovej sústavy, známky dráždenia mozgových obalov a známky vegetatívnej dysfunkcie, nebolo možné zo strany konajúcich lekárov (vrátane XXXXX) pri poskytovaní lekárskej starostlivosti predísť smrti poškodenej nebohej XXXXX. Subarachnoidálne krvácanie máva „dvojfázový“ charakter, čo by priebeh ochorenia mohol pripomínať, ale pitevným nálezom nebolo potvrdené. Intarparenchýmové krvácanie, hoci menších rozmerov v niektorej z hemisfér mozgu, vždy pri vyšetrení zanechá klinické stopy zistiteľné odborným lekárom - neurológom, tieto sú adekvátnou liečbou liečiteľné, ale často nie vyliečiteľné, končia fatálne.   
Smrť poškodenej nebohej XXXXX nebola v príčinnej súvislosti s poskytovaním lekárskej starostlivosti zo strany XXXXX. 
Náhle vzniknutý hematóm v pravej hemisfére bol podľa pitevného nálezu obrovský, štiepajúci mozgovú hmotu a vytvárajúci ťažký opuch mozgu, čo bolo nezlučiteľné so životom. Tento hematóm bol spôsobený náhlym prasknutím intraparenchýmovej artérie, ale nie magistrálnych prívodných vnútrolebečných artérií, lebo v mimoparenchýmových priestoroch ani v mozgových komorách pitevný nález nepotvrdil výron krvi. CT vyšetrením mozgu sa dá okrem iného potvrdiť krvácanie do intrakránia - lebečnej dutiny, CT Ag vyšetrením sa očakáva znázornenie cievnych anomálií mozgu, prípadne ich upchávanie, či dislokácia pri nádorovom ochorení mozgu. Pri počiatočných ťažkostiach poškodenej nebohej XXXXX dňa 16.11.2008, t.j. v deň vzniku bolestí hlavy, teda 1 deň pred príchodom k prvovyšetreniu na CPO, nedošlo s pravdepodobnosťou hraničiacou s určitosťou ku žiadnemu výronu krvi do lebečnej dutiny, z čoho vyplýva, že CT mozgu by nezachytilo patologické zmeny. Cievne aneuryzmy - výdute a iné cievne anomálie, ktoré bývajú zdrojom krvácania, len veľmi zriedkavo spôsobujú drobné krvácanie, ktoré sa „nezobrazí“ v topickom neurologickom náleze, ale ak  by sa takéto krvácanie aj vyskytlo, tak pri cirkulácii mozgo- miešneho moku by s určitosťou v čase od 16.11.2008 do 04.12.2008 bolo preukázané v mozgových dutinách. Toto sa však pitvou nepreukázalo.  

 Vyhodnotením vyššie citovaných procesne upotrebiteľných dôkazov v súlade so zásadou trestného konania uvedenou v ustanovení § 2 ods. 12 Trestného poriadku som dospel k názoru, že vyšetrovaním bolo preukázané, že obvinená XXXXX vykonala dňa 26.11.2008 vyšetrenie poškodenej XXXXX bez nariadenia prednostného CT vyšetrenia mozgu, teda k stíhanému skutku došlo, avšak nemožno tvrdiť, že dané konanie obvinenej XXXXX vykazuje znaky trestného činu. 
Ku skutkovému stavu len opätovne v stručnosti dodávam, že obvinená XXXXX sa ku skutku nevyjadrila,  pričom rozhodný dôkaz v danej veci, a to vyššie uvedený znalecký posudokm znalca z odboru zdravotníctvo a farmácia, odvetvie neurológia XXXXX, jasne uvádza, že postup XXXXX pri vyšetrení poškodenej XXXXX bol postupom lege artis.  Výpoveď poškodeného XXXXX opisuje priebeh vyšetrení poškodenej XXXXX a je reflektovaná v záveroch citovaného znaleckého skúmania. Žiadne iné rozhodné dôkazy vo vzťahu k preukázaniu trestnej činnosti obvinenej XXXXX neboli v konaní produkované.
Z uvedenej skutkovej analýzy potom vyplýva, že obvinená XXXXX neporušila lekárske postupy pri vyšetrení poškodenej XXXXX, jej postup bol lege artis a nemá súvis s následným úmrtím  poškodenej XXXXX.

Na naplnenie skutkovej podstaty prečinu usmrtenia podľa § 138 písm. h), § 149 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona sa z formálnej stránky vyžaduje, aby obvinená naplnila všetky jej obligatórne znaky spočívajúce v subjekte, subjektívnej stránke, objekte a objektívnej stránke skutkovej podstaty predmetného prečinu. 
Na naplnenie objektívnej stránky skutkovej podstaty prečinu usmrtenia sa vyžaduje, aby páchateľ konal protiprávnym spôsobom ustanoveným v Trestnom zákone, spôsobil následok predpokladaný v Trestnom zákone a aby predmetné protiprávne konanie páchateľa vyvolalo predpokladaný následok jeho činu, teda došlo k tzv. príčinnému vzťahu medzi konaním a následkom, pričom všetky dané formálne znaky musia byť naplnené kumulatívne.  
Na naplnenie subjektívnej stránky skutkovej podstaty prečinu usmrtenia sa vyžaduje, aby páchateľ konal vo forme nedbanlivostného zavinenia, teda mal vedomú alebo nevedomú nedbanlivosť k danému činu (§ 16 Trestného zákona). 
Preskúmaním spisového materiálu mám za to, že obvinená XXXXX nekonala v danom prípade skutku usmrtenia protiprávnym spôsobom a ani svojím zavineným konaním nevyvolala následok spočívajúci v úmrtí poškodenej XXXXX tak, ako to predpokladajú ustanovenia § 8 Trestného zákona s odkazom na § 138 písm. h), § 149 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona a § 8 a § 17  Trestného zákona s odkazom na § 16 Trestného zákona.  

Ako som už uviedol, na naplnenie skutkovej podstaty prečinu usmrtenia podľa § 138 písm. h), § 149 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona za daný stíhaný skutok je potrebné, aby páchateľ konal v nedbanlivostnom zavinení (či už vedomej alebo nevedomej nedbanlivosti v zmysle §  16 Trestného zákona) ustanoveným protiprávnym konaním, ktorého dôsledkom je vyvolanie smrti poškodenej osoby.  
Daného protiprávneho konania sa obvinená XXXXX nedopustila a ani v danej veci nekonala inak nedbanlivostne s následkom vyvolania smrti poškodenej XXXXX, keďže bolo preukázané, že spôsob jej vyšetrenia bol lege artis a nemal za následok úmrtie XXXXX.  

Vzhľadom k tomu, že konanie obvinenej XXXXX nespĺňa znaky protiprávnosti tak ako to vyžaduje § 8 Trestného zákona s odkazom na § 138 písm. h), § 149 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona a v jej konaní taktiež nedošlo k nedbanlivostnému zavineniu tak ako to vyžadujú ustanovenia § 17 Trestného zákona a § 16 Trestného zákona, nejde v konaní obvinenej XXXXX o spáchanie prečinu usmrtenia podľa § 138 písm. h), § 149 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona, pretože neboli naplnené formálne znaky kladené na objektívnu a subjektívnu stránku skutkovej podstaty predmetného prečinu spočívajúce v protiprávnom konaní, následku, príčinnom vzťahu medzi konaním a následkom a v zavinení tak, ako to ustanovuje § 8 Trestného zákona. 

S poukazom na uvedené skutočnosti som rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Radovan Kajaba, PhD.
prokurátor