Okresná prokuratúra Čadca 
Slovenských dobrovoľníkov 2749/12 A, 022 74 Čadca 4 	

Sp. zn. : Pv 149/14/5502	Čadca, 3.4.2014
EEČ : 2-37-92-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Ublíženie na zdraví podľa § 156 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov a iné trestné činy

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Čadca
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Okresnému úradu, odboru VVS  XXXXX.

Skutková veta:
dňa XXXXX v čase okolo XXXXX h pred pizzeriou zv. XXXXX v obci XXXXX, okres XXXXX, po predchádzajúcej slovnej hádke fyzicky napadol  XXXXX tak, že potom ako ho XXXXX chytil pod krkom za odev, jedenkrát  udrel XXXXX zovretou päsťou do oblasti tváre, čím mu podľa znaleckého posudku spôsobil zlomeninu špičky nosovej kosti a pomliaždenie mäkkých častí vlasatej časti hlavy v ľavej temenno-záhlavovej oblasti ľahkého stupňa, pričom porucha zdravia u XXXXX trvala 5-6 dní. 

Právna veta:
pretože výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom.

Odôvodnenie:
	Uznesením povereného príslušníka Obvodného oddelenia PZ XXXXX zo dňa XXXXX pod sp. zn. XXXXX bolo podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie a súčasne podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX, nar. XXXXX, pre prečin ublíženia na zdraví podľa § 156 ods. 1 Trestného zákona a pre prečin výtržníctva podľa § 364 ods. 1 písm. a/ Trestného zákona na tom skutkovom základe, ako je uvedené vo výroku uznesenia povereného príslušníka PZ. 	 

V rámci prípravného konania boli vykonané procesné úkony, zabezpečené dôkazy, z ktorých vyplynuli nasledovné skutočnosti. 

Obvinený XXXXX k veci vypovedal a uviedol, že niekedy v XXXXX, mohlo to byť XXXXX v poobedných hodinách sedel s kamarátom zo XXXXX XXXXX v pizzerii zv. XXXXX v obci XXXXX Spoločne popíjali alkoholické nápoje. Asi okolo XXXXX h spoločne vyšli von pred pizzeriu, lebo si chceli zafajčiť. Tam došlo k slovnej hádke, ku ktorej obsahu sa nevedel vyjadriť. Počas tejto hádky, výmeny názorov ho XXXXX chytil oboma rukami pod krk za oblečenie, ale fyzicky mu nijako neublížil. Dôsledkom toho mu na zem padli okuliare a taktiež mu na zem vypadol z vrecka bundy jeho mobilný telefón. Keď ho XXXXX takto chytil oboma rukami pod krk za oblečenie, on sa začal brániť, pretože si myslel, že ho chce udrieť a tak ho jedenkrát udrel päsťou pravej ruky do oblasti tváre, ale nechcel mu nejakým spôsobom fyzicky ublížiť. Ako ho udrel, prišiel k nim nejaký muž, ktorý im hovoril, aby sa nebili. Tohto muža nepozná. Ako ďalej uviedol, po tom, ako XXXXX udrel do tváre, tak ho už XXXXX iným spôsobom nenapádal a odišiel späť do pizzerie. On si zobral zo zeme svoj mobilný telefón a okuliare, ktoré boli poškodené. XXXXX mu nespôsobil žiadne zranenie. Ku skutku, ktorý mu je kladený za vinu sa priznáva v plnom rozsahu, celej veci je mu veľmi ľúto, nechcel XXXXX ublížiť, je to jeho kamarát. Mali obaja vypité, tak nevedeli veci riešiť kľudným spôsobom, čoho mu je ľúto.   

Svedok - poškodený XXXXX uviedol, že XXXXX v poobedných hodinách bol spoločne s XXXXX v pizzerii XXXXX, kde spoločne popíjali alkoholické nápoje. V čase okolo XXXXX h vyšli von si zafajčiť. Pred pizzeriou došlo medzi nimi k slovnej hádke, nakoľko XXXXX vyčítal, že sa správa neúctivo k starším ľuďom. Následne medzi nimi začala ohľadom tejto témy výmena názorov a on XXXXX chytil oboma rukami pod krk za oblečenie, aby sa ukľudnil, nechcel  ho udrieť ani mu nejako neublížil. XXXXX si možno toto zle vysvetlil a ihneď ho udrel jedenkrát päsťou pravej ruky do oblasti tváre, konkrétne nosa, následkom čoho ho odhodilo do steny. Potom, ako ho XXXXX udrel, prišiel k nim sused, ktorého meno nepozná a povedal, aby sa nebili. Neskôr sa s týmto susedom rozprával, avšak on mu uviedol, že priebeh bitky nevidel. Po tom, ako ho XXXXX udrel do nosa, viac ho nenapádal a on odišiel späť do pizzerie. On XXXXX nespôsobil žiadne zranenia. Čo sa týka XXXXX, tento mal vypité, aj on mal vypité. Vie, že mu nechcel spôsobiť také zranenia, nakoľko sú kamaráti, ale konal skratovo pod vplyvom alkoholu. XXXXX mu spôsobil zranenia, a to zlomeninu nosa a pomliaždenie hlavy s dobou PN od XXXXX do XXXXX. Obmedzenia na obvyklom spôsobe života nemá žiadne, akurát ho bolela  hlava a nos asi 5-6 dní po zlomení nosa.    
	
	Zo znaleckého posudku z odboru zdravotníctvo a farmácia, odvetvie chirurgia, traumatológia vyplýva, že poškodený XXXXX utrpel zranenia - zlomeninu špičky nosovej kosti, pomliaždenie mäkkých častí vlasatej časti hlavy v ľavej temenno-záhlavovej oblasti ľahkého stupňa. Typickým mechanizmom vzniku poranenia nosa, jeho zlomeniny pri bitkách býva tupý úder do nosa spôsobený úderom päste.   Pokiaľ ide o trvanie poruchy zdravia u uvedených zranení, ako vyplýva zo znaleckého posudku na základe prehodnotenia zdravotnej dokumentácie o priebehu liečenia a tiež charakteru poranení možno stanoviť dĺžku poruchy zdravia u poranení poškodeného - poranenie nosa 5-6 dní, poranenie hlavy 2-3 dní. Dominantným zranením bolo poranenie nosa, ktoré by si vyžadovalo PN 6 dní.  V danom prípade nedošlo k ohrozeniu alebo poškodeniu životne dôležitých orgánov. 

	Do vyšetrovacieho spisu boli zabezpečené záznamy, lekárske vyjadrenie úradné záznamy, potvrdenia.  

Trestného činu ublíženia na zdraví podľa § 156 ods. 1 Trestného zákona sa dopustí ten, kto inému úmyselne ublíži na zdraví. 

Ublížením na zdraví sa rozumie taký stav (ochorenie, poranenie), ktorý porušením normálnych telesných alebo duševných funkcií sťažuje výkon obvyklej činnosti alebo má iný vplyv na obvyklý spôsob života poškodeného a ktorý spravidla vyžaduje lekárske ošetrenie i keď nezanecháva trvalé následky. Dôležitým kritériom ublíženia na zdraví je pracovná neschopnosť, nie však jediným - rozhodujúcim. Pri posudzovaní ublíženia na zdraví majú význam napr. také skutočnosti, ako je povaha poruchy zdravia, ako bola spôsobená, ktorá funkcia bola narušená, aké lekárske ošetrenie si vyžaduje a do akej miery porucha narušila obvyklý spôsob života. Posudzovanie každého prípadu musí byť komplexné a individuálne. V praxi sa za ublíženie na zdraví pokladá porucha zdravia poškodeného po dobu 7 dní.  Teda právny záver o tom, či ide o drobné ublíženie na zdraví, ublíženie na zdraví, resp. ťažkú ujmu na zdraví je možné robiť len na základe lekárskeho potvrdenia (vyjadrenia), alebo znaleckého posudku. 

Prečinu výtržníctva podľa § 364 ods. 1 písm. a/ Trestného zákona sa dopustí ten, zákona sa dopustí ten, kto verbálne alebo fyzicky, verejne alebo na mieste verejnosti prístupnom hrubej neslušnosti alebo výtržnosti najmä tým, že napadne iného. 
	
Podľa tohto ustanovenia sa postihuje hrubá neslušnosť alebo výtržnosť páchaná verejne alebo na mieste verejnosti prístupnom.

	Hrubou neslušnosťou je pritom konanie, ktorým sú hrubo porušované pravidlá občianskeho spolužitia a zásady občianskej morálky. Výtržnosťou sa rozumie konanie, ktoré závažným spôsobom narušuje verejný kľud a poriadok a je preň typický zjavne neúctivý a nedisciplinovaný postoj páchateľa k zásadám občianskeho spolužitia. Malo by ísť o násilný alebo verbálny prejav takého charakteru, ktorý hrubo uráža, vzbudzuje obavy o bezpečnosť zdravia, majetku alebo výrazne znižuje vážnosť väčšieho počtu osôb súčasne prítomných, pričom nie každý prejav verbálneho, či fyzického násilia, ktorý je zameraný voči osobám a veciam, automaticky napĺňa zákonné znaky skutkovej podstaty trestného činu výtržníctva. Preto každý prejav násilia treba vyhodnotiť v kontexte okolností vyššie uvedených, najmä s poukazom na intenzitu násilného konania páchateľa, nakoľko niektoré prejavy násilného konania možno kvalifikovať len ako priestupok proti občianskemu spolunažívaniu podľa § 49 ods. 1 písm. d/ zák. č. 372/1990 Zb. o priestupkoch, kde tohto priestupku sa dopustí ten, kto úmyselne naruší občianske spolunažívanie vyhrážaním, ujmou na zdraví, drobným ublížením na zdraví, nepravdivým obvinením z priestupku, schválnosťami alebo iným hrubým spávaním. 
Miesto verejnosti prístupné je každé miesto, na ktoré má prístup širší okruh ľudí individuálne neurčených (otvorený, ale aj uzavretý priestor). Nemusí ísť o miesto prístupné komukoľvek, stačí, že ide o miesto prístupné, aj keď len niektorým osobám (napr. škola). Miestom verejnosti prístupným nie je súkromný byt ani iné priestory, ktoré nie sú voľne prístupné verejnosti, a to ani vtedy, ak je možno výtržnícky prejav (napr. otvoreným oknom) vidieť a počuť.

	Ide o úmyselné trestné činy.

	Na naplnenie skutkovej podstaty týchto trestných činov je potrebné úmyselné zavinenie v zmysle § 15 Tr. zák., podľa ktorého je trestný čin spáchaný úmyselne, ak páchateľ
a) chcel spôsobom uvedeným v tomto zákone porušiť alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom, alebo
b) vedel, že svojím konaním môže také porušenie alebo ohrozenie spôsobiť, a pre prípad, že ho spôsobí bol s tým uzrozumený.

			Každé fyzické napadnutie občana, i keď sa ho páchateľ dopustil verejne alebo na mieste verejnosti prístupnom, a spôsobil týmto fyzickým napadnutím zranenia,  nemusí vždy napĺňať skutkovou podstatu trestného činu výtržníctva podľa § 364 TZ, resp. trestného činu ublíženia na zdraví podľa § 156 Trestného zákona.     
      
     	Menej nebezpečné konania sú postihované ako priestupky (§ 49) podľa zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení noviel. 
	
Trestným činom podľa § 8 Trestného zákona je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak. 

Skutková podstata trestného činu predstavuje súhrn typových znakov, ktoré od seba odlišujú jednotlivé druhy trestných činov a je charakterizovaná objektom, objektívnou stránkou, subjektom a subjektívnou stránkou. Ak má isť o trestný čin, musia byť dané všetky tieto znaky paralelne, t. j. pri absencii čo i len jedného z nich sa nejedná o trestný čin.

Podľa § 10 odsek 2 Trestného zákona nejde o prečin ak vzhľadom na spôsobom vykonania činu a jeho následky, okolnosti za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa je jeho závažnosť nepatrná.

Menej nebezpečné konanie je možné postihnúť ako priestupok proti občianskemu spolunažívaniu podľa § 49 ods. 1 písm. d/ zák. č. 372/1990 Zb. o priestupkoch, kde tohto priestupku sa dopustí ten, kto úmyselne naruší občianske spolunažívanie vyhrážaním ujmou na zdraví, drobným ublížením na zdraví, nepravdivým obvinením z priestupku, schválnosťami alebo iným hrubým správaním.

Podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku prokurátor, alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom, alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní. 

Keďže výsledky prípravného konania ukazujú, že skutok nevykazuje znaky trestného činu, ale vykazuje znaky priestupku, kde na jeho prejednanie je príslušný Okresný úrad, odbor VVS v XXXXX rozhodla som tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia a vec som podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku postúpila príslušnému orgánu na prejednanie priestupku. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú môže  podať obvinený a poškodený do 3 dní odo dňa jeho oznámenia cestou Okresnej prokuratúry XXXXX na Krajskú prokuratúru Žilina.  Sťažnosť má odkladný účinok. Týmto rozhodnutím nie sú dotknuté nároky poškodenej strany, ktoré si môže uplatniť v príslušnom konaní na súde  (§ 185 a nasl. Trestného poriadku).

JUDr. Anna Lašová
prokurátorka