Okresná prokuratúra Bratislava I 
Kvetná 13, 820 05 Bratislava 2 	

Sp. zn. : 4 Pv 4/14/1101	Bratislava I, 14.5.2014
EEČ : 2-8-130-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava I
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
29.12.2013 v čase okolo 03.50 hodiny v Bratislave na Vajanského nábreží počas vykonávanej kontroly príslušníkmi PZ dobrovoľne vyložil cigaretovú krabičku značky Viceroy s obsahom neznámej zelenej sušenej rastliny, čím vzniklo podozrenie, že sa jedná o omamnú látku, pričom podľa vyhotoveného znaleckého posudku ČES: PPZ-KEU-BA-EXP-2014/143 zo dňa 23.01.2014 vyšlo najavo, že uvedená cigaretová krabička obsahovala sušené konope (marihuanu) s hmotnosťou 443 mg a s obsahom účinnej látky THC viac ako 10 mg, pričom uvedené množstvo marihuany považuje KEÚ PZ za minimálne 1 obvykle jednorazovú dávku drogy a uvedené množstvo THC je spôsobilé po aplikovaní ovplyvniť stav ľudskej psychiky, pričom rastliny rodu Cannabis (konope) sú zaradené v zmysle zákona Národnej rady Slovenskej republiky číslo 139/1998 Z.z. o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch v znení neskorších predpisov do I. skupiny omamných látok, 

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
	Poverený príslušník PZ Obvodného oddelenia XXXXX - stred, Odboru poriadkovej polície Okresného riaditeľstva PZ v Bratislave I  Policajného zboru   v  Bratislave I  uznesením pod číslom konania ORP-XXXXX z  29.12.2013 podľa § 199 odsek 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie za  prečin nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona a následne uznesením  pod číslom konania ORP-2320/SMS-B1-2013 z  18.02.2014 vzniesol obvinenie XXXXX za prečin nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona na tom skutkovom základe ako je uvedené v predmetnom rozhodnutí. 

	V rámci vykonaného skráteného vyšetrovania bol k veci vypočutý obvinený XXXXX, v procesných postaveniach svedkov XXXXX a XXXXX, ďalej bol vypracovaný znalecký posudok Kriminalisticko - expertízneho ústavu PZ XXXXX a boli zabezpečené na vec sa vzťahujúce listinné dôkazy, ktoré sa nachádzajú vo vyšetrovacom spise. Po ukončení skráteného vyšetrovania predložil poverený príslušník PZ vyšetrovací spis prokurátorovi s návrhom na podanie obžaloby na obvineného XXXXX.

	Preskúmaním kompletného spisového materiálu, ktorý mi bol predložený povereným príslušníkom Policajného zboru v štádiu pred skončením prípravného konania, som po posúdení  a vyhodnotení všetkých vykonaných dôkazov jednotlivo i v ich vzájomnom súhrne tak, ako to má na mysli ustanovenie § 2 odsek 10, odsek 12 Trestného poriadku dospela k záveru, že trestné stíhanie vedené proti obvinenému XXXXX je potrebné za vyššie uvedený  prečin zastaviť, keďže procesnými úkonmi, ktoré boli vykonané po tom, ako bolo  obvinenému vznesené obvinenie za predmetný skutok, sa  preukázalo, že tento skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci, a preto je potrebné a to postupom podľa § 215 odsek 1 písmeno b) Trestného poriadku, proti obvinenému XXXXX trestné stíhanie zastaviť.

Obvinený XXXXX vo svojej výpovedi uviedol, že to čo sa mu ukladá za vinu, sa zakladá na pravde. Ďalej dodal, že marihuanu dostal od kamaráta z partie, pričom uviedol, že nie je pravidelným konzumentom marihuany. 

XXXXX a XXXXX, príslušníci PZ, zakročujúcej policajnej hliadky, vo svojich výpovediach zhodne uviedli, skutočnosti ako im obvinený dobrovoľne zo svojho pravého vrecka bundy vydal predmetnú krabičku od cigariet uvádzajúc im, že v tejto je marihuana.

Zo záverov znaleckého posudku Kriminalistického a expertízneho ústavu Policajného zboru vyplýva, že predložená cigaretová krabička, zaistená u obvineného, obsahovala sušený rastlinný materiál vykazujúci morfologické znaky rastlinného rodu  Cannabis -  konope (marihuanu) s hmotnosťou 443 mg obsahujúce  v množstve väčšom ako 10 mg účinnej THC, čo považuje KEÚ PZ za minimálne jednu obvykle jednorazovú dávku drogy, pričom rastlina rodu Cannabis /konope/ je v zmysle zákona číslo 139/1998 Z.z. o omamných látkach,  psychotropných látkach a prípravkoch v znení neskorších predpisov  zaradená do I. skupiny omamných látok.

Rastlinný extrakt bol analyzovaný metódou kapilárnej plynovej chromatografie v kombinácii s hmotnosnou spektrometriou, pričom vykonanou analýzou bola v rastlinnom materiáli zistená prítomnosť tetrahydrokanabinolu v množstve väčšom ako 10 mg, pričom podľa záverov znaleckého posudku uvedené množstvo THC je spôsobilé po aplikovaní ovplyvniť stav ľudskej psychiky pôsobením na centrálny nervový systém s menej závažnými zdravotnými a psychosociálnymi následkami.

	V spise sa ďalej nachádzajú listinné dôkazy a to zápisnica o zadržaní a obmedzení osobnej slobody podozrivej osoby - XXXXX, zápisnica o výsluchu zadržaného -podozrivého XXXXX,  zápisnica o vydaní veci, odpis z registra trestov obvineného, výpis z Ústrednej evidencie priestupkov Ministerstva vnútra SR a úradný záznam zo dňa 29.12.2013. 

	V prvom rade je na mieste skonštatovať, že pojem ,,obvykle jednorazová dávka drogy“ je pojmom právnym, a preto KEÚ PZ XXXXX nie je oprávnený rozhodovať o tom, čo sa považuje za obvykle jednorazovú dávku konkrétnej drogy a ani stanovovať jej množstvo. Tento záver napokon vyplýva aj z rozhodovacej činnosti Krajského súdu v Bratislave (uznesenie sp. zn. 1To/168/2001, 4To/127/2011, 4To/11/2014), podľa ktorej môže záver o obvykle jednorazovej dávke drogy stanovovať výlučne orgán činný v trestnom konaní (pokiaľ ide o prípravné konanie) alebo súd (pokiaľ ide o konanie pred súdom). Teda znalecký posudok KEÚ PZ XXXXX  je podkladom na riešenie odbornej otázky spočívajúcej len v tom, aký materiál  bol znaleckému ústavu predložený a v akom množstve, či je predložený materiál omamnou, resp. psychotropnou látkou a či množstvo účinnej  (psychoaktívnej) látky v nej je spôsobilé ovplyvniť psychiku konzumenta. 

	Pojem ,,obvykle jednorazovej dávky“ sa v súdnej praxi odvodzuje pri jednotlivých druhoch drog od jej hmotnosti. Pojem omamná, či psychotropná látka, v spojení s termínom obvykle jednorazová dávka, sú znakmi objektívnej stránky trestného činu podľa § 171 Trestného zákona práve preto sa  obvykle jednorazová dávky definuje prostredníctvom hmotnostného kritéria (ako základného kritéria), nakoľko v ňom sa zároveň spája objektívne aj subjektívne hľadisko, teda zavinenie páchateľa. Hmotnostné kritérium je preto prvoradé.

	Ako ďalšie kritérium slúži množstvo účinnej látky v zaistenej droge, pretože toto kritérium má význam z hľadiska ustanovenia § 130 odsek 5 Trestného zákona. Ku konštatovaniu, že sa páchateľ dopustí prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona sa z hľadiska znakov objektívnej stránky tohto prečinu vyžaduje ustálenie nielen toho, či obvinený mal pri sebe látku, ktorá sa v zmysle zákona o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch číslo 139/1998 Z.z. v znení neskorších predpisov, zaraďuje do omamných látok, ale nevyhnutným je aj zistenie, či v konkrétnom prípade takáto rastlina aj obsahuje účinnú látku v takom množstve, ktoré je objektívne spôsobilé ovplyvniť nepriaznivo psychiku človeka. Ak zaistená látka neobsahuje dostatočné množstvo účinnej látky, nie je schopná nepriaznivo ovplyvniť psychiku človeka a nemožno ju podradiť nielen pod definíciu uvádzanú v zákone číslo 139/1998 Z.z., ale ani pod pojem návykovej látky v zmysle ustanovenia § 130 odsek 5 Trestného zákona. Toto kritérium má pritom význam iba z hľadiska objektívnej stránky trestného činu, pretože množstvo účinnej látky v droge nie spravidla zahrnuté zavinením páchateľa, pretože sa dá určiť len v laboratórnych podmienkach a väčšina páchateľov vie len to, o aký druh drogy ide a v akom množstve sa predáva, či kupuje alebo prechováva a to bez toho, že by poznali presné množstvo drogy z hľadiska účinnej látky, pretože sa dá zistiť len expertíznym skúmaním a preto nemôže byť zahrnuté zavinením páchateľa. 

	Takouto návykovou látkou v citovanom ustanovení paragrafu na účely trestného zákona sa rozumie alkohol, omamné látky, psychotropné látky a ostatné látky spôsobilé ovplyvniť psychiku človek alebo jeho ovládacie alebo rozpoznávacie schopnosti a sociálne správanie. 

	Je preto potrebné vždy posúdiť konkrétne okolnosti prípadu, najmä druh a účinnosť omamnej látky, či a v akej intenzite je zistené množstvo látky, v konkrétnom prípade spôsobilé po užití ovplyvniť psychiku človeka, jeho ovládacie schopnosti. Koncentrácia účinnej látky je rozhodujúcim faktorom určujúcim nielen intenzitu intoxikácie a tým aj ovplyvnenie správania užívateľa, ale tiež riziko poškodenia jeho zdravia. Na vyvodenie trestnej zodpovednosti voči páchateľovi tohto trestného činu (bez zistenia koncentrácie účinnej látky v zaistenom množstve  v tom, v ktorom prípade), teda nepostačuje fakt, že sa konkrétna zaistená látky nachádza v zozname omamných  a psychotropných látok. 

Spojenie   hmotnostného   kritéria   (celková   hmotnosť   látky)   a kritéria množstva účinnej látky je nutné aplikovať aj na rastliny rodu Cannabis - konope. Pri rastlinách rodu Cannabis - konope sa v súdnej praxi vychádza primárne z hmotnostného kritéria a skúmanie obsahu THC v nej (ako účinnej látky a to v percentách hmotnostných) má význam len pre zistenie, či skutočne ide o omamnú látku v zmysle § 130 odsek 5 Trestného zákona, nakoľko ak by zaistená látka nedosahovala aspoň minimálne množstvo THC schopné ovplyvniť psychiku človeka, nešlo by o návykovú látku a nebol by naplnený príslušný znak objektívnej stránky skutkovej podstaty. Z uvedeného vyplýva aj to, že prechovávanie rastlín rodu Cannabis - konope nie je trestné v prípadoch, ak neobsahuje zodpovedajúce množstvo účinnej látky THC, pretože nejde o omamnú látku a rovnako tak nie je trestné v prípadoch, ak síce obsahuje dostatočné množstvo účinnej látky THC, avšak nedosahuje hmotnosť, ktorú by bolo možné považovať za obvykle jednorazovú dávku. 

	Pokiaľ ide o hmotnostné kritérium, tak súdna prax už dlhodobo vychádza z toho, že obvykle jednorazovú dávku marihuany je potrebné stanovovať v závislosti od hmotnosti zaisteného sušeného materiálu marihuany, pričom pri zohľadnení tohto hmotnostného kritéria, t.j. metodiky výpočtu vychádzajúcej z hmotnostnej dávky marihuany, sa za obvykle jednorazovú dávku považuje množstvo zodpovedajúce 500 mg (0,5 g) vysušenej marihuany (tento záver vyplýva napríklad j judikátu trestnoprávneho kolégia Krajského súdu v Žiline sp. zn. 1To/86/2011 z 20.09.2011, ale aj z rozhodovacej činnosti Krajského súdu v Bratislave sp. zn. 4To/127/2011). Teda súdna prax vychádza z toho, že pojem obvykle jednorazovej dávky drogy musí byť hmotnostne vymedzený, teda musí byť stanovená určitá konkrétna hmotnosť danej drogy, ktorú je možné považovať za obvykle jednorazovú dávku drogy, a to aj z toho dôvodu, aby sa stanovila hmotnostná hranica pojmu obvykle jednorazová dávka drogy od ktorej by sa následne mohol odvíjať násobok obvykle jednorazovej dávky drogy v zmysle § 135 Trestného zákona. Táto hmotnostná hranica je podstatná aj z dôvodu, aby bolo možné hmotnostne odlíšiť jednu jednorazovú dávku od zbytkového množstva drogy. Vzhľadom k tomu, že Trestný zákon neurčuje pri jednotlivých druhoch drog čo rozumie pod obvykle jednorazovou dávkou drogy, bolo nevyhnuté, aby bol tento právny pojem definovaný súdnou praxou. Pri marihuane je teda potrebné vychádzať z priemernej hmotnosti tabakovej cigarety (0,5g), pričom množstvá nedosahujúce túto hmotnosť sa považujú za zbytkové množstvá drogy (či stopové množstvá drogy), ktoré nie sú predmetom trestnoprávneho postihu a preto celkové zaistené množstvo marihuany vo veci obvineného XXXXX (443 mg)
nie je možné považovať za obvykle jednorazovú dávku drogy z hľadiska hmotnostného
kritéria.
 
	Zo znaleckého posudku, okrem iného tiež vyplýva, že sa nevykonávala v danom prípade kvantitatívna analýza obsahu účinnej látky spolu s koncentráciou, ale z výsledkov kapilárnej plynovej chromatografickej analýzy posúdil, že sa jedná o minimálne jednu dávku drogy s  obsahom účinnej látky - THC, ktorej  množstvo THC je spôsobilé po aplikovaní ovplyvniť stav ľudskej psychiky  pôsobením na centrálny nervový  systém s menej závažným zdravotným a psychosociálnymi následkami. 

V danom prípade absenciu dôkazu koncentrácie THC vo vzorke sušeného rastlinného materiálu nemožno napraviť ani ďalším doplnením dokazovania, pretože zaistené množstvo sušeného rastlinného materiálu bolo skúmaním spotrebované. 

Spomenutá absencia dôkazu koncentrácie zaistenej drogy má samozrejme zásadný význam pri úvahách o preukázaní naplnenia zákonných znakov skutkovej podstaty prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona.

	V danej veci  teda  nebolo tiež hodnoverne preukázané, či látka zaistená u obvineného XXXXX bola takej koncentrácie účinnej látky, ktorá by spôsobilá ovplyvniť psychiku človeka alebo jeho ovládacie alebo rozpoznávacie schopnosti, alebo sociálne správanie tak, ako to  predpokladá ustanovenie § 130 odsek 5 Trestného zákona.

	Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti je teda potrebné trestné stíhanie obvineného XXXXX zastaviť a to z dôvodu, že skutok, za ktorý mu bolo vznesené obvinenie nie je trestným činom, pretože nebol naplnený základný znak skutkovej podstaty prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona spočívajúci v tom, že obvinený prechovával minimálne jednu obvykle jednorazovú dávku drogy a takej koncentrácie účinnej látky, ktorá by spôsobilá ovplyvniť psychiku človeka alebo jeho ovládacie alebo rozpoznávacie schopnosti, alebo sociálne správanie tak, ako to  predpokladá ustanovenie § 130 odsek 5 Trestného zákona.

Podľa § 215 odsek 1 písmeno b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.
	
S poukazom na všetky vyššie uvedené skutočnosti som preto rozhodla tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Soňa Juríčková
prokurátorka