Okresná prokuratúra Bratislava V 
Prokofievova 4, 851 01 Bratislava 5 	

Sp. zn. : 2 Pv 636/13/1105	Bratislava V, 3.4.2014
EEČ : 2-12-194-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Zločin:	Týranie blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 odsek 1 písmeno a Trestného zákona

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava V
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
	povolanie: invalidný dôchodca
vedené vyšetrovateľom Okresného riaditeľstva PZ v Bratislave V, Odboru kriminálnej polície, pod sp. zn. ORP-1127/1-OVK-B5-2013 na tom skutkovom základe, že :
od roku 2008 až do d¨ľa 07.11.2013, v spoločnej domácnosti, na XXXXX, fyzicky a psychicky týral svoju manželku XXXXX a to tak, že pod vplyvom alkoholu jej vulgárne nadával, urážal, osočoval a vyhrážal sa jej že s takou „pičou“ žiť nebude a že ju vyhodí z bytu, pričom ju opakovane fyzicky napádal a to najmä tak, že ju päsťou udieral do oblasti hlavy. Naposledy takto konal d¨ľa 07.11.2013 aj pred ich synom, pričom obvinený bol v amoku, čo u poškodenej vzbudilo dôvodnú obavu o jej život a zdravie, preto zavolala políciu avšak aj po príchode policajnej hliadky jej obvinený vulgárne nadával a sácal ju,
Okresnému úradu v Bratislave, Odboru všeobecnej vnútornej správy,

pretože výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom.

Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ OR PZ v Bratislave V, Odboru kriminálnej polície,  uznesením pod sp. zn. ORP-1127/2-OVK-B5-2013 zo d¨ľa 08.11.2013 podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie vo veci zločinu týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 písm. a) Trestného zákona a toho istého d¨ľa (08.11.2013) uznesením pod sp. zn. ORP-1127/2-OVK-B5-2013 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie XXXXX pre zločin týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 písm. a) Trestného zákona na tom skutkovom základe, ako je uvedené vo výroku tohto uznesenia.

Preskúmaním kompletného spisové materiálu som zistil, že dôkazy produkované v rámci vyšetrovania odôvod¨ľujú postup podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku.

Podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní.  
 
Podľa § 8 Trestného zákona trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v Trestnom zákone, ak ten neustanovuje inak.
 
Podľa § 208 ods. 1 písm. a) Trestného zákona sa zločinu týrania blízkej osoby a zverenej osoby dopustí ten, kto týra blízku osobu alebo osobu, ktorá je v jeho starostlivosti alebo výchove, spôsobujúc jej fyzické utrpenie alebo psychické utrpenie
a) bitím, kopaním, údermi, spôsobením rán a popálenín rôzneho druhu, ponižovaním, pohŕdavým zaobchádzaním, neustálym sledovaním, vyhrážaním, vyvolávaním strachu alebo stresu, násilnou izoláciou, citovým vydieraním alebo iným správaním, ktoré ohrozuje jej fyzické alebo psychické zdravie alebo obmedzuje jej bezpečnosť.
  
	Podľa § 119 ods. 2 Trestného poriadku za dôkaz môže slúžiť všetko, čo môže prispieť na náležité objasnenie veci a čo sa získalo z dôkazných prostriedkov podľa tohto zákona alebo podľa osobitného zákona. Dôkaznými prostriedkami sú najmä výsluch obvineného, svedkov, znalcov, posudky a odborné vyjadrenia, previerka výpovede namieste, rekognícia, rekonštrukcia, vyšetrovací pokus, obhliadka, veci a listiny dôležité pre trestné konanie, oznámenie, informácie získané použitím informačno-technických prostriedkov alebo prostriedkov operatívno-pátracej činnosti.

Podľa § 2 ods. 10 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objas¨ľujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.

Podľa § 2 ods. 12 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.

Preskúmaním spisového materiálu som zistil, že skutok sa stal tak, ako je uvedený v skutkovej vete tohto uznesenia, avšak tento nenapĺ¨ľa všetky formálne znaky kladené na skutkovú podstatu zločinu týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 písm. a) Trestného zákona a to najmä obligatórne znaky kladené na objektívnu stránku skutkovej podstaty daného trestného činu  spočívajúcu v spôsobenom následku trestného činu, čím nemožno v konaní obvineného vidieť páchanie trestného činu.

Obvinený XXXXX vo svojej výpovedi (č.l. 18-23) uviedol, že manželku nikdy netýral, ale pripustil že jeho nadávanie jej mohlo spôsobiť psychickú ujmu čo ho mrzí. Ku skutku zo d¨ľa 07.11.2013 uviedol, že si toho veľa nepamätá lebo bol opitý, avšak nikdy manželku neudrel len na ¨ľu občas nakričal. V doplnení svojej výpovede uviedol, že manželke nadával že je „kurva“ preto, lebo ho o tom presvedčila, avšak nikdy sa jej nevyhrážal len jej nadával.   

Poškodená XXXXX vo svojej výpovedi (č.l. 24-36) uviedla, že od roku 2008 má s manželom problémy, nakoľko ju fyzicky a psychicky týra najmä tým, že jej vulgárne nadáva a vyhráža sa že ju vyhodí z bytu. Vždy keď je pod vplyvom alkoholu tak má záchvaty zúrivosti a jeho konanie je nekontrolovateľné. Čo sa týka fyzického napádania vždy sa jedná o údery päsťou do hlavy. Uviedla že obvinený je psychiatrický pacient s organickou depresívnou poruchou a poruchou správania zapríčinenou požívaním alkoholu. Ďalej uviedla že všetky útoky obvineného voči nej boli zatiaľ riešené v rámci priestupkového konania. Ku skutku zo d¨ľa 07.11.2013 uviedla, že v čase okolo 11:00 hodiny chcel od nej obvinený peniaze, avšak tie čo mu dala mu nestačili a preto jej obvinený začal vulgárne nadávať a udierať ju päsťou do hlavy, tak mu to opätovala kopla ho do nohy a následne odišla do práce. Po príchode z práce keď sa obvinený prebudil jej znova začal vulgárne nadávať aj pred ich synom a jeho kamarátom, bol v amoku a preto sa začala obávať o svoj život a zdravie a z toho dôvodu zavolala políciu. Aj napriek príchodu polície jej obvinený stále vulgárne nadával, pokúšal sa ju udrieť a sácal do nej. Na záver uviedla že obvinený jej nespôsobil žiadne zranenia.  

Svedok XXXXX vo svojej výpovedi (č.l. 37, 40-41)  uviedol, že keď sa d¨ľa 07.11.2013  vrátil zo školy domov,  jeho otec obvinený XXXXX bol pod vplyvom alkoholu, pričom vulgárne nadával jeho mame XXXXX. Takéto problémy sú s otcom už dva roky a to hlavne keď si vypije a neužije svoje lieky. Otec má zdravotné problémy psychiatrického charakteru, je to s ním ťažké a keď si vypije, tak mamu napáda vždy tak, že jej mieri päsťami na hlavu. Nikdy však nepočul že by sa mame vyhrážal zabitím alebo ublížením na zdravý. Za hlavný dôvod konfliktov medzi jeho otcom a mamou považuje alkohol, necíti sa byť týraný a otca berie takého aký je.

 Svedok XXXXX vo svojej výpovedi (č.l. 38)  uviedol, že d¨ľa 07.11.2013 prišiel do bytu k svojmu kamarátovi XXXXX, pričom z XXXXX izby počul ako XXXXX otec nadáva XXXXX a žiada od nej peniaze, preto išiel XXXXX svojho otca upokojiť čo sa mu aj podarilo. Pol hodinu na to však obvinený opäť začal XXXXX vulgárne nadávať a to vo väčšej intenzite a opäť od nej žiadal peniaze. Potom XXXXX zavolala policajtov a po ich príchode XXXXX všetko poprel a zahnal sa na XXXXX, pričom keď odchádzal s policajtmi občas do nej strčil.        

          Svedok XXXXX vo svojej výpovedi (č.l. 39)  uviedol, že d¨ľa 07.11.2013 bol o 23:45 hodine ako veliteľ hliadky vyslaný operačným strediskom PZ na XXXXX, kde mali byť manželské nezhody. Tam už čakala XXXXX a jej syn XXXXX. Po vstupe do bytu začal obvinený svojej manželke vulgárne nadávať a po tom ako obvineného legitimovali v tom pokračoval. Vzniklo podozrenie že obvinený chce dať svojej manželke facku a preto sa kolega XXXXX postavil medzi nich. Následne im poškodená opísala, že manžel ju už takto týra 10 rokov, pričom jeho agresívne konanie už dosiahlo vrchol a preto mala strach o svoj život.

Za účelom psychiatrického vyšetrenia obvineného boli do konania pribraté súdne znalkyne MUDr. Lucia Žlnayová PhD. a MUDr. Danica Hunáková CSc. z odboru zdravotníctva,  odvetvia psychiatrie, ktoré v závere znaleckého posudku (č.l. 61) okrem iného  konštatovali, že motivácia útokov obvineného voči manželke je zrozumiteľná v kontexte s jeho osobnou výbavou, do ktorej spadá aj žiarlivosť. Obvinený bol v čase páchania trestnej činnosti síce schopný rozpoznať spoločenskú nebezpečnosť a protiprávnosť svojho konania, avšak v súvislosti s požitím alkoholu v rámci jeho emočnej a afektívnej lability a narušenia racionálnych brzdiacich mechanizmov, nemohol svoje konanie plne ovládať.   

Z psychologického vyšetrenia poškodenej, súdnym znalcom RNDr. Mgr. Dušanom Kešickým, PhD. (č.l. 66-80) vyplynulo, že u poškodenej neboli zistené žiadne znaky, ktoré by nasvedčovali psychickú poruchu u poškodenej, neboli zistené znaky ktoré by predpokladali jej zaradenie medzi obete domáceho násilia, pričom poškodená nevykazuje komplexný obraz syndrómu týranej ženy, čo však neznamená že poškodená dlhodobo nevzdorovala psychickej záťaži.    

Vyhodnotením vyššie citovaných dôkazov je potrebné prijať záver, že v spolužití obvineného s poškodenou dochádzalo k verbálnym ako aj fyzickým útokom obvineného, ktoré však nie je možné zaradiť pod trestnoprávnu zodpovednosť za stíhaný zločin týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 písm. a) Trestného zákona.   

Týraním je zlé zaobchádzanie s blízkou osobou, ktoré sa vyznačuje vyšším stup¨ľom hrubosti a bezcitnosti a určitou trvalosťou, ktoré táto osoba pociťuje ako ťažké príkorie. 

           Pod pojmom fyzické alebo psychické  utrpenie treba rozumieť taký stav, ktorý sa vyznačuje telesnými alebo duševnými bolesťami, ktoré ovplyv¨ľujú obvyklý spôsob života týranej osoby a netrvajú celkom krátky, prechodný čas.  

Pre naplnenie formálnych znakov objektívnej stránky skutkovej podstaty trestného činu týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 Trestného zákona sa vyžaduje, aby páchateľ v príčinnej súvislosti so svojím protiprávnym správaním (kopanie, bitie, obmedzovanie spánku, obmedzovanie prístupu k majetku, ...) spôsobil fyzické utrpenie alebo psychické utrpenie u poškodenej osoby, z čoho možno vyvodiť záver, že nie každé, i keď 
dlhotrvajúce kopanie či bitie alebo iné popísané konanie v citovanom ustanovení, musí automaticky viesť k vyvodeniu trestnoprávnej zodpovednosti za spáchanie trestného činu týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 Trestného zákona, ak nedošlo k predpokladanému následku -  spôsobeniu fyzického utrpenia alebo psychického utrpenia. 

        Teda v prípade, že páchateľ svojím činom nespôsobil daný následok, nemožno hovoriť o spáchaní trestného činu týrania blízkej osoby a zverenej osoby.
 
S prihliadnutím na závery znaleckého posudku vypracovaného na poškodenú, som toho názoru, že je preukázané, že sa obvinený XXXXX dopustil určitého protispoločenského konania, ale nie je preukázané, že toto jeho konanie dosiahlo takú intenzitu, ktorá by poškodenej spôsobila fyzické či psychické utrpenie.

Vzhľadom k vyššie uvedenému konštatujem, že konaním obvineného XXXXX neboli naplnené všetky formálne znaky kladené na základnú skutkovú podstatu trestného činu týrania blízkej osoby a zverenej osoby podľa § 208 ods. 1 Trestného zákona a teda v predmetnej veci nejde o daný trestný čin.

Taktiež som dospel k záveru, že vyššie uvedené konanie obvineného nevykazuje ani zákonné znaky inej skutkovej podstaty trestného činu uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona.

Podľa výsledkov doposiaľ vykonaného dokazovania, je možné konanie obvineného  posúdiť ako priestupok proti občianskemu spolunažívaniu v zmysle ustanovenia § 49 ods. 1 písm. d) Zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch a preto je potrebné uvedenú vec postúpiť Okresnému úradu v Bratislave na prejednanie priestupku.

S poukazom na uvedené skutočnosti som rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Bystrík Palovič
prokurátor