Okresná prokuratúra Bratislava I 
Kvetná 13, 820 05 Bratislava 2 	

Sp. zn. : 3 Pv 207/11/1101	Bratislava I, 30.4.2014
EEČ : 2-8-148-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Obzvlášť závažný zločin:	Podvod spolupáchateľstvom podľa § 20 k § 221 odsek 2 Trestného zákona v štádiu pokusu podľa § 14 ods. 1 TRestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 576/2009 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava I
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
dňa 13.11.2009 v čase asi o 19.00 hod. v Bratislave na XXXXX v priestoroch reštaurácie Hotela XXXXX vydávajúc sa za súdneho exekútora XXXXX sa pokúsil spolu s ďalšími doposiaľ nezistenými osobami vylákať od poškodeného XXXXX finančné prostriedky vo výške 10.000,- € pod zámienkou predaja kovového odpadu v množstve 15.000 ton pochádzajúceho od spoločnosti XXXXX, štátny podnik, ktoré mali byť predmetom dražby hnuteľných vecí realizovanej súdnym exekútorom XXXXX, pričom nimi uvádzané skutočnosti sa nezakladali na pravde, čím chceli uviesť poškodeného XXXXX do omylu, pričom k odovzdaniu predmetných finančných prostriedkov zo strany poškodeného XXXXX nedošlo, pričom v prípade ich odovzdania obvinenému by bola poškodenému XXXXX spôsobená škoda vo výške 10.000,- €,

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ KR PZ v Bratislave, Odboru kriminálnej polície, Oddelenia ekonomickej kriminality pod sp. zn. XXXXX trestne stíha obvineného XXXXX za prečinu podvodu spolupáchateľstvom podľa § 20 k § 221 odsek 1, odsek 2 Trestného zákona v štádiu pokusu podľa § 14 ods. 1 Trestného zákona na vyššie uvedenom skutkovom základe.

14.04.2014, po skončení vyšetrovania, predložil vyšetrovateľ spis tunajšej prokuratúre s návrhom na zastavenie trestného stíhania obvineného XXXXX podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku za uvedený skutok. 

Preskúmaním spisu som zistil, že je v danej veci odôvodnený postup podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku.

Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.
	
	Podľa § 8 Trestného zákona trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak. 

	Podľa § 14 ods. 1 Trestného zákona pokus trestného činu je konanie, ktoré bezprostredne smeruje k dokonaniu trestného činu, ktorého sa páchateľ dopustil v úmysle spáchať trestný čin, ak nedošlo k dokonaniu trestného činu.

	Podľa § 20 Trestného zákona ak bol trestný čin spáchaný spoločným konaním dvoch alebo viacerých páchateľov (spolupáchatelia), zodpovedá každý z nich, ako keby trestný čin spáchal sám.

	Podľa § 125 ods. 1 Trestného zákona škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 eur. Škodou väčšou sa rozumie suma dosahujúca najmenej desaťnásobok takej sumy. Značnou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej stonásobok takej sumy. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej sumy. Tieto hľadiská sa použijú rovnako na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.
 	
Podľa § 126 Trestného zákona
(1) Pri určení výšky škody sa vychádza z ceny, za ktorú sa vec, ktorá bola predmetom útoku, v čase a vmieste činu obvykle predáva. Ak výšku škody nemožno takto zistiť, vychádza sa z účelne vynaložených nákladov na obstaranie rovnakej alebo obdobnej veci alebo na uvedenie veci do predošlého stavu.
 	(3) Ak nemožno určiť výšku škody alebo ujmy ani jedným zo spôsobov podľa odsekov 1 a 2 alebo ak sú vážne pochybnosti o správnosti výšky škody alebo takto určenej ujmy, určí sa jej výška na podklade odborného vyjadrenia alebo potvrdenia právnickej osoby, ktorej pôsobnosť alebo predmet činnosti poskytuje záruku objektívnosti určenia škody alebo ujmy; inak sa výška škody určí na podklade znaleckého posudku.

Podľa § 221 Trestného zákona
(1) Kto na škodu cudzieho majetku seba alebo iného obohatí tým, že uvedie niekoho do omylu alebo využije niečí omyl, a spôsobí tak na cudzom majetku malú škodu, potrestá sa odňatím slobody až na dva roky.
(2) Odňatím slobody na jeden rok až päť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 a spôsobí ním väčšiu škodu.

Z dôkazov zadovážených v spisovom materiály vyplýva, že XXXXX 13.11.2009 v čase asi o 19.00 hod. v Bratislave na XXXXX v priestoroch reštaurácie Hotela XXXXX vydávajúc sa za súdneho exekútora XXXXX sa pokúsil spolu s ďalšími doposiaľ nezistenými osobami vylákať od poškodeného XXXXX, resp. pošk. XXXXX, finančné prostriedky v nezistenej výške pod zámienkou predaja kovového odpadu v množstve 15.000 ton pochádzajúceho od spoločnosti XXXXX, štátny podnik, ktoré mali byť predmetom dražby hnuteľných vecí realizovanej súdnym exekútorom XXXXX, pričom nimi uvádzané skutočnosti sa nezakladali na pravde, čím chceli uviesť poškodeného XXXXX, resp. XXXXX, do omylu, pričom k odovzdaniu predmetných finančných prostriedkov zo strany poškodeného XXXXX, resp. XXXXX, nedošlo, pričom v prípade ich odovzdania obvinenému by bola poškodenému XXXXX, resp. XXXXX, spôsobená nezistená škoda.

Vyššie uvedené skutkové zistenia sú potvrdené výpoveďami obvineného XXXXX, poškodeného XXXXX a XXXXX, svedkov XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, ako aj príslušnými listinnými a vecnými dôkazmi.

Na naplnenie objektívnej stránky skutkovej podstaty trestného činu podvodu podľa § 221 Trestného zákona v štádiu pokusu podľa § 14 ods. 1 Trestného zákona sa vyžaduje, aby sa páchateľ dopustil konania, ktoré bezprostredne smerovalo k dokonaniu trestného činu, a ktorého sa dopustil v úmysle na škodu cudzieho majetku seba obohatiť tým, že uvedie niekoho do omylu, a spôsobí tak na cudzom majetku aspoň malú škodu, avšak nedošlo k dokonaniu trestného činu.

Obvinený XXXXX vo svojej výpovedi uviedol, že XXXXX spolu s osobou vystupujúcou ako XXXXX ho presvedčili, aby sa vydával pred kupcom železného odpadu z Maďarska za súdneho exekútora XXXXX počas viacerých stretnutí, pričom pri stretnutí v Hoteli XXXXX mal predložiť, podpísať a opečiatkovať listiny, ktoré mu vložili do tašky spolu s razítkom. Po podpise a opečiatkovaní zmlúv bol zadržaný políciou.  

Z výpovede pošk. XXXXX vyplýva, že on mal preveriť pre XXXXX predaj odpadu z jednej slovenskej teheľne v likvidácii, ktorý mal zabezpečovať notár. Poškodený sa následne kontaktoval na XXXXX, ktorý mu navrhol stretnutie v hoteli. Následne poškodený zistil, že meno notára XXXXX bolo v uvedenej veci zneužité, a po kontakte s políciou, v hoteli tejto označil muža, ktorý sa vydával za notára XXXXX, ktorá všetkých prítomných zadržala. Poškodený tiež uviedol, že o samotnom priebehu obchodu nevedel, on len preveroval pravdivosť listiny. Zároveň sa s odstupom času nevedel vyjadriť k okolnostiam ohľadom požiadavky vyplatenia finančných prostriedkov, pričom on žiadne finančné prostriedky nikomu nevyplatil. 

Z výpovede pošk. XXXXX vyplýva, že od XXXXX sa dozvedel o možnosti kúpi oceľového odpadu zo slovenskej továrne v likvidácii, ktorú si poškodený s XXXXX a ďalšími osobami následne aj obzrel. Na základe záujmu poškodeného o realizáciu tejto kúpy požiadal XXXXX o preverenie daného obchodu. Na základe tejto dohody šiel na rokovanie s XXXXX, ktorý ho následne informoval, že bol zadržaný slovenskou políciou. Poškodený tiež uviedol, že ohľadom predmetného obchodu mal byť zložený nejaký preddavok, avšak si nespomenul na jeho výšku, ani komu mal byť zaplatený, pričom uviedol, že on nikomu žiadne peniaze nedal.

Z výpovede sv. XXXXX vyplýva, že 11.11.2009 bol do jeho kancelárie súdneho exekútora doručený email v maďarskom jazyku, predmetom ktorého bolo uzatvorenie nejakej kúpnej zmluvy. Nasledujúci deň mu bola emailom doručená kúpna zmluva, ktorej predmetom bol predaj kovových konštrukcií, a bol na nej odtlačok jeho pečiatky a jeho sfalšovaný podpis. Následne ho telefonicky kontaktoval pán XXXXX, ktorý mal byť tlmočníkom pána XXXXX, a zisťoval, či vydraženie oceľového odpadu u svedka nie je podvodom. Svedok uvedené skutočnosti nahlásil na polícii. Na základe telefonátov sa stretol v Bratislave s pánom XXXXX a XXXXX, a to za asistencie polície, a pri tomto stretnutí mu boli ukázané nepravé listiny, ktoré mal vydať on ako súdny exekútor. 

Sv. XXXXX, XXXXX a XXXXX vo svojich výpovediach uvádzali skutočnosti, ktorými sa snažili zmierniť svoj podiel na predmetnom obchode, avšak ani jeden z nich neuviedol, že by došlo k žiadaniu nejakej finančnej sumy počas predmetného skutku zo strany niektorého zo zúčastnených.

Z výpovedí sv. XXXXX vyplýva, že tento v hotely XXXXX len sprevádzal XXXXX, pričom nemal žiadnu vedomosť o nejakej platbe pre exekútora. 

Svedkovia XXXXX a XXXXX sa k predmetnému skutku nevedeli bližšie vyjadriť.

Z výpovede sv. XXXXX vyplýva, že v roku 2009 ho kontaktoval XXXXX a požiadal ho o spoluprácu ohľadom dražby nejakej nehnuteľnosti v XXXXX, kde sa malo nachádzať železo. Svedkovi sa nezdalo oznámenie o vydražení, nakontaktoval sa na príslušného exekútora, ktorý sa s nimi stretol v Bratislave za asistencie polície, pričom XXXXX navrhol polícii, že im pomôže. Svedok uviedol, že nemá žiadnu vedomosť o finančných prostriedkoch, ktoré mali byť odovzdávané do vrecka exekútorovi. 

Z výpovede sv. XXXXX vyplýva, že pôsobí ako advokát v XXXXX, kde sa naňho nakontaktoval nejaký klient ohľadom dokladov k exekúcii, ktorých obsah si však nepamätá. Obsah sa mu nezdal, čo klientovi aj oznámil a odporučil mu nakontaktovať sa priamo na exekútorský úrad. Svedok si tiež spomenul, že klient mal ohľadom danej exekúcie zložiť nejakú zálohu.                  

Zo zabezpečených listinných a vecných dôkazov nebolo možné zistiť, v akej výške bola žiadaná predmetná záloha.

V uvedenej veci bola zároveň k predmetnému skutku vypočutá osoba označená ako svedok č. 1, ktorú však nie je možné stotožniť a na túto výpoveď prihliadať vzhľadom k tomu, že utajenie daného svedka bolo vykonané v rozpore s ustanovením § 136 ods. 2 Trestného poriadku, na základe čoho je uvedená výpoveď neprocesná.

Z vyššie uvedených dôkazov vyplýva, že XXXXX vydávajúc sa za súdneho exekútora XXXXX, sa spolu s ďalšími doposiaľ nestotožnenými osobami pokúsili od poškodených vylákať finančné prostriedky v nezistenej výške.

Na základe vyššie uvedeného možno vyvodiť záver, že konaním obvineného XXXXX nebola naplnená objektívna stránka skutkovej podstaty prečinu podvodu spolupáchateľstvom podľa § 20 k § 221 odsek 1, odsek 2 Trestného zákona v štádiu pokusu podľa § 14 ods. 1 Trestného zákona spočívajúca v snahe spôsobiť uvedeným konaním následok, ktorý je imanentnou súčasťou objektívnej stránky skutkovej podstaty daného trestného činu, spočívajúci v snahe vylákania sumy prevyšujúcej 266,- €, teda v snahe spôsobiť aspoň malú škodu, vzhľadom k tomu, že zo zabezpečených dôkazov nevyplýva žiadna skutočnosť, z ktorej by bolo možné zistiť akúkoľvek výšku finančných prostriedkov, ktoré sa obvinený pokúsil spolu s ďalšími nezistenými páchateľmi od poškodených vylákať. 

Taktiež som dospel k záveru, že konanie uvedené vo výroku tohto uznesenia nevykazuje ani zákonné znaky inej skutkovej podstaty trestného činu uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona. 

Na základe zdokumentovaných skutočností je tiež nutné uviesť, že v danej veci konanie XXXXX nenapĺňa znaky žiadnej skutkovej podstaty priestupku.

S poukazom na uvedené skutočnosti som rozhodol tak, ako je konštatované vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Vladimír Priecel
prokurátor