Okresná prokuratúra Piešťany 
Vážska 28, 921 01 Piešťany 	

Sp. zn. : 2 Pv 271/10/2204	Piešťany, 30.4.2014
EEČ : 2-18-100-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX a spol. 
Prečin:	Neoprávnený zásah do práva k domu, bytu alebo k nebytovému priestoru podľa § 218 odsek 1, odsek 3 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 576/2009 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Piešťany
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinených:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
	povolanie: XXXXX
2.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
	povolanie: XXXXX
dňa 15.03.2010, v čase asi o 18,30 hod. v XXXXX, na Ulici XXXXX, na byte č. XXXXX  nachádzajúcom sa na XXXXX. poschodí, vchodu č. XXXXX, bytového domu so súpisným číslom XXXXX, po vzájomnej predchádzajúcej dohode ako vlastníci bytu svojvoľne a bez upovedomenia oprávneného nájomcu XXXXX, ktorému toto právo vyplývalo z rozsudku  Okresného súdu XXXXX sp. zn. XXXXX zo dňa 11.06.2009, právoplatného dňa 28.07.2009 a to až do času zabezpečenia bytovej náhrady v podobe náhradného bytu, ktorý nezabezpečili, vymenili vstupné vchodové dvere, čím poškodenému XXXXX znemožnili tento byt užívať,

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:

Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Trnave, Odboru kriminálnej polície, 3. oddelenia vyšetrovania XXXXX (ďalej len „policajta“), pod číslom konania  ORP-462/OVK-PN-2010 zo dňa 24.03.2010 bolo podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie pre prečin neoprávneného zásahu do práva k domu, bytu alebo nebytovému priestoru podľa § 218 ods. 1, ods. 3 písm. a) Trestného zákona na skutkovom základe uvedenom v predmetnom uznesení. 

Následne bolo uznesením policajta zo dňa 31.03.2010 vznesené obvinenie osobe XXXXX pre prečin neoprávneného zásahu do práva k domu, bytu alebo nebytovému priestoru podľa § 218 ods. 1, ods. 3 písm. a) Trestného zákona, ktoré uznesenie bolo dozorujúcim prokurátorom zrušené ako nezákonné.

Uznesením policajta zo dňa 07.05.2010 bolo trestné stíhanie podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku zastavené, pričom uznesenie bolo dozorujúcim prokurátorom zrušené ako nezákonné. Trestné stíhanie bolo po doplnení dokazovania uznesením policajta zo dňa 27.09.2010 zastavené, ktoré uznesenie bolo dozorujúcim prokurátorom vyhodnotené ako zákonné a dôvodné.

Na podklade pokynu nadriadeného prokurátora bolo opätovne vydané uznesenie o začatí trestného stíhania a to dňa 13.05.2011. Dňa 31.08.2011 bola vec postúpená na prejednanie veci ako priestupku proti občianskemu spolunažívaniu, ktoré rozhodnutie policajta bolo dozorujúcim prokurátorom vyhodnotené ako nezákonné a z tohto dôvodu zrušené. Uznesením zo dňa 24.03.2012 bolo osobám XXXXX a XXXXX vznesené obvinenie pre prečin neoprávneného zásahu do práva k domu, bytu alebo nebytovému priestoru formou spolupáchateľstva podľa § 20 k § 218 ods. 1, ods. 3 písm. a) Trestného zákona, ktoré uznesenie vyhodnotil dozorujúci prokurátor ako nezákonné a z tohto dôvodu ho zrušil.

Uznesením vyšetrovateľa zo dňa 04.10.2012 bolo v zmysle § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX a XXXXX pre prečin neoprávneného zásahu do práva k domu, bytu alebo nebytovému priestoru formou spolupáchateľstva podľa § 20 k § 218 ods. 1, ods. 3 písm. a) Trestného zákona s poukazom na § 138 písm. e) Trestného zákona na tom skutkovom základe, že    
dňa 15.03.2010, v čase asi o 18,30 hod. v XXXXX, na Ulici XXXXX, na byte č. XXXXX  nachádzajúcom sa na XXXXX. poschodí, vchodu č. XXXXX, bytového domu so súpisným číslom XXXXX, po vzájomnej predchádzajúcej dohode ako vlastníci bytu svojvoľne a bez upovedomenia oprávneného nájomcu XXXXX, ktorému toto právo vyplývalo z rozsudku  Okresného súdu XXXXX sp. zn. XXXXX zo dňa 11.06.2009, právoplatného dňa 28.07.2009 a to až do času zabezpečenia bytovej náhrady v podobe náhradného bytu, ktorý nezabezpečili, vymenili vstupné vchodové dvere, čím poškodenému XXXXX znemožnili tento byt užívať.

Obvinený XXXXX do zápisnice o výsluchu obvineného zo dňa 24.04.2014 k veci uviedol, že je nevinný a skutok, ktorý mu je kladený za vinu, nie je trestným činom. Dodal, že na výmenu dverí na byte mu dala pokyn jeho právna zástupkyňa XXXXX z Bratislavy, rovnako to osobne oznámil na Obvodnom oddelení v XXXXX XXXXX. K samotnému bytu uviedol, že ide o byt č. XXXXX na ul. XXXXX č. XXXXX v XXXXX, ktorý zakúpil s manželkou v roku 2005 na základe kúpnej zmluvy od rodiny XXXXX. Predávajúcimi boli súrodenci XXXXX, ktorí byt podedili po ich sestre pani XXXXX, ktorá podľa jeho informácií byt nadobudla ešte ako slobodná a v čase smrti bola rozvedená. V čase keď byt kúpil, tak v ňom býval XXXXX, manžel zosnulej pani XXXXX 

Pred kúpou bytu požiadal advokáta JUDr. XXXXX z XXXXX, aby preveril byt či ho je možné kúpiť, nakoľko vedel, že XXXXX nemajú s pánom XXXXX uzatvorenú žiadnu nájomnú zmluvu. Tento mu povedal, že byt je čistý, že tam nie je žiadna ťarcha. XXXXX mu ešte pred kúpou dali doklad, že XXXXX zomrela bezdetná, rozvedená, bez spolužijúcej osoby. Pred zložením kúpnej ceny ho vyhľadal pán XXXXX a uviedol mu, aby byt nekupoval, že je to černota. Na to mu povedal, že má výpis z listu vlastníctva a že byt je nezaťažený. XXXXX mu uviedol, že on tam býva a nemá kam ísť, tak mu ponúkol, že mu dá do prenájmu byt v ich rodinnom dome na ul. XXXXX a to za sumu 3.000,- Sk. S týmto návrhom XXXXX súhlasil. 

Následne stretol pána XXXXX na ulici a tento mu povedal, že si to rozmyslel a má prísť za jeho právničkou JUDr. XXXXX. Táto mu niekedy v roku 2005 povedala, že XXXXX má nárok na náhradný byt, že mu ho má zabezpečiť, na ničom sa nedohodli. Na uvedené mu JUDr. XXXXX povedal, že má vymeniť zámky, čo aj spravil, za čo bol odsúdený rozsudkom Okresného súdu Trnava, XXXXX pre prečin porušovania domovej slobody. K tomu dodal, že zámky vymenil 01.07.2005. Následne bol vydaný rozsudok Okresného súdu XXXXX, č. k. XXXXX zo dňa 11.06.2009, ktorý nadobudol právoplatnosť dňa 28.07.2009. S týmto bol spokojný, nakoľko určil, že L. XXXXX sa má do 15 dní od zabezpečenia náhradného bytu vysťahovať. Po doručení tohto rozsudku im JUDr. XXXXX k  zabezpečeniu náhradného bytu povedala, že majú poslať XXXXX doporučene do Domova dôchodcov zoznam voľných bytov, pričom majú počkať 60 dní na jeho odpoveď. Okrem toho XXXXX ponúkol do nájmu ich byt na ul. XXXXX, ponuku mu zaniesol jeho sused pán Reisel, XXXXX ju odmietol.

Dodal, že pán XXXXX mohol v byte zostať, ale to v prípade, ak by podpísal nájomnú zmluvu a platil zaň 250,- Eur a nie 59,- Eur, keď len energie boli 118,- Eur a on musel rozdiel doplácať. Následne situáciu konzultoval s JUDr. XXXXX, táto mu uviedla, že keď nepodpísal XXXXX nájomnú zmluvu zo dňa 20.05.2010, tak môže vymeniť dvere bytu. Výmenu dverí zrealizovali, nakoľko byt nemohli užívať oni alebo ich deti, pán XXXXX tam nebýval, robil im iba naprieky.

Obvinená XXXXX do zápisnice o výsluchu obvineného k svojej osobe uviedla, že je vydatá a má štyri deti. K veci vypovedala v podstate zhodne ako XXXXX a dodala, že v tejto veci ich zastupovala JUDr. XXXXX. Vedeli, že majú XXXXX zabezpečiť náhradné bývanie,  JUDr. XXXXX im povedala, aby mu poslali nájomnú zmluvu na ten istý byt, zmluvu mu zaniesol pán XXXXX. Od bytu pritom nemali kľúče, nemali do neho prístup. Pán XXXXX na zmluvu napísal, že s ňou nesúhlasí. Po tomto mu ešte doporučene posielali niekoľko ponúk z realitiek, v tej dobe bolo nereálne zohnať náhradné bývanie za 60,- Eur. Ešte pred výmenou dverí na byte poslali XXXXX ponuku na bývanie v ich byte na ul. XXXXX JUDr. XXXXX im ešte pred výmenou dverí povedala, že vo veci nie je potrebné násilné vysťahovanie s exekútorom, že môžu byt vypratať. Dodala, že v byte býva v súčasnej dobe jej syn XXXXX a to od jesene 2010.

Svedok poškodený XXXXX k veci uviedol, že v roku 1988 uzatvoril manželstvo s pani XXXXX, ktorá si zobrala priezvisko XXXXX. Táto mala trojizbový byt na ul. XXXXX č. XXXXX v XXXXX, po sobáši sa k nej nasťahoval. Nezhody ohľadom bytu vyústili až do rozvodu, kde ako vlastník bytu bola napokon napísaná iba XXXXX, po rozvode však býval v byte naďalej, XXXXX si zobrala späť meno za slobodna. XXXXX asi 1,5 roka nato zomrela. Po jej smrti zostal v byte, platil polovicu nákladov na bývanie, k dedičskému konaniu nebol prizvaný. Majiteľmi bytu sa stali súrodenci XXXXX, títo ho upozorňovali, že byt chcú predať. Nevie ani, kedy mu bolo zrušené trvalé bydlisko v tomto byte. Počas jeho bývania v byte tam chodili rôzny kupci, jedným z nich bol aj pán XXXXX. Tohto sledoval až k nemu domov a upozornil ho, že čo kupujú. Tento mu povedal, že mu náhradné bývanie zabezpečí. Pár dní nato mu ponúkol na bývanie ich garsónku na ul. XXXXX v XXXXX, túto bol aj fyzicky obhliadnuť. U JUDr. XXXXX sa však zmluva o nájme nepodpísala, nakoľko XXXXX odišiel. Od tej doby mu XXXXX nenavrhli spísanie nájomnej zmluvy k tejto garsónke alebo inému náhradnému bytu. Následne v roku 2005 XXXXX vymenil zámok dverí, za čo bol odsúdený rozsudkom Okresného súdu Trnava XXXXX. Od roku 2005 až do roku 2013 býva v Zariadení opatrovateľských služieb XXXXX. Po tomto podal žaloby na súd, kde bolo vydané aj predbežné opatrenie v tom smere, aby mu XXXXX umožnili vstup do bytu. Od roku 2005 býval v dome opatrovateľských služieb v XXXXX a to aj z dôvodu, že v byte nemal zariadenie. Z dôvodu zlých skúseností chodil do bytu iba sporadicky a dňa 17.03.2010 zistil, že dvere sú vymenené. 

Bol oboznámený s rozsudkom Okresného súdu XXXXX, č.k. XXXXX zo dňa 11.06.2009, ktorý nadobudol právoplatnosť dňa 28.07.2009, v zmysle ktorého sa mal do 15 dní od zabezpečenia náhradného bytu vysťahovať, náhradný byt mu však manželia XXXXX, tak ako to je uvedené v rozsudku, nezabezpečili. Keď sa o to pokúsili, tak to nebolo podľa zákona. K tomu, ako sa mu snažili manželia XXXXX v termíne od 28.07.2009 do 15.03.2010 zabezpečiť náhradný byt uviedol, že raz mu prišla na adresu zariadenia opatrovateľských služieb v Piešťanoch, bola to ponuka voľných bytov nejakej realitnej kancelárie, tieto ponuky neboli podľa neho vôbec adekvátne tým, ktoré mal v pôvodnom byte, najmä finančné podmienky. Dodal, že raz ho navštívil v tomto termíne neznámy muž, ktorý mu v dome zariadenia opatrovateľských služieb v Piešťanoch predložil list papiera A4 s tým, či súhlasí alebo nesúhlasí s uzatvorením nájomnej zmluvy uviedol tu deň 20.05.2010. Na Okresnom súde XXXXX podal žalobu o vypratanie nehnuteľnosti XXXXX, ktorá mu bola zamietnutá, táto je evidovaná pod číslom XXXXX. Rozsudkom z 25.06.2012 mu bola zamietnutá, o odvolaní nebolo doposiaľ rozhodnuté.

XXXXX XXXXX využil svoje zákonné právo a k veci odmietol vypovedať, nakoľko XXXXX a XXXXX sú jeho rodičmi.

Svedkyne XXXXX a XXXXX k veci uviedli, že bývajú na tom istom poschodí ako je byt pána XXXXX, pričom videli, že dňa 15.03.2010 vymieňal XXXXX dvere na byte.

Svedok XXXXX k veci uviedol, že dňa 15.03.2010 pomáhal XXXXX vyniesť dvere k jeho bytu na ul. XXXXX odstránenie pôvodných dverí už nevidel. 

Svedkyňa XXXXX k veci uviedla, že pozná XXXXX, pričom táto jej spomínala, že majú problémy s manželom zosnulej majiteľky bytu, ktorý tam ani v skutočnosti nebýva, byt oni užívať nemôžu. Rovnako jej uviedla, že mu aj poskytli náhradné bývanie. Nevie presne kedy ju oslovil XXXXX, že chcú byt otvoriť a potrebujú k tomu nezúčastnenú osobu. S týmto súhlasila, byt bol v podstate bez nábytku, nachádzali sa tam iba dve váľandy s posteľným prádlom, pôvodná kuchynská linka zo 70-tych rokov bez kompletného zariadenia a staré skrine a stoličky. V byte nebol televízor ani rádio, iba stará chladnička Calex. Tieto veci dali XXXXX do pivnice.

XXXXX XXXXX k veci uviedol, že si nespomína, že by ho XXXXX kontaktoval ohľadom výmeny dverí na byte, v práci sa stretáva s množstvom stránok.

  Svedkyňa XXXXX k veci uviedla, že manželov XXXXX pozná ako klientov, pričom týchto zastupuje v civilnom spore ohľadom vypratania bytu v XXXXX na ul. XXXXX. Dodala, že bola oboznámená s rozsudkom Okresného súdu XXXXX, č. k. XXXXX. K okolnostiam ohľadom toho, ako majú postupovať pri zabezpečovaní bytovej náhrady uviedla, že je viazaná mlčanlivosťou.

Svedok XXXXX k veci uviedol, že XXXXX pozná, je ich sused.  Vie o tom, že mali problém s pánom, ktorý býval v byte, ktorý kúpili a nechcel sa odsťahovať. Spomína si, že ho raz XXXXX požiadal, aby šiel do opatrovateľského domu a to za XXXXX. XXXXX a tomuto doručil nejaké podklady. Podklady videl, bol to počítačom písaný návrh nájomnej zmluvy medzi XXXXX a XXXXX vo vzťahu k bytu na ul. XXXXX, návrh bol v dvoch alebo troch vyhotoveniach. S XXXXX sa stretol, tento tam napísal, že s tým nesúhlasí. Tento návrh mu opätovne doručoval asi za dva mesiace, opäť to XXXXX zamietol.

Zo záverov znaleckého posudku MUDr. XXXXX znalkyne z odboru zdravotníctva okrem iného vyplýva, že u XXXXX nenavrhuje žiadne liečenie, nezistila ani dôvody na skúmanie jej duševného stavu. 

Z vyšetrenia duševného stavu XXXXX a to XXXXX a XXXXX vyplýva, že u toho nezistili v súčasnosti a ani v minulosti duševnú poruchu, nedoporučujú mu žiadne ochranné liečenie.

Do vyšetrovacieho spisu bola zabezpečená kúpna zmluva uzatvorená dňa 10.03.2005 medzi predávajúcimi a to XXXXX rod. XXXXX, XXXXX a XXXXX a kupujúcimi XXXXX a XXXXX, predmetom ktorej je byt na ul. XXXXX v XXXXX. Zo zmluvy vyplýva, že byt nemá žiadne ťarchy. Rovnako bolo zabezpečené osvedčenie o dedičstve po zomrelej XXXXX, ktorá zomrela ako dezdetná, rozvedená, bez spolužijúcej osoby, zákonnými dedičmi sú jej piati súrodenci.

Uznesením Okresného súdu XXXXX, č. k. XXXXX zo dňa 07.05.2010, právoplatným dňa 28.05.2010 súd nariadil predbežné opatrenie a to zákaz XXXXX a XXXXX prenajať nehnuteľnosť, ktorá je predmetom tohto konania. 

Z rozsudku Okresného súdu XXXXX, č. k. XXXXX zo dňa 11.06.2009, právoplatného dňa 28.07.2009 okrem iného vyplýva, že vo veci navrhovateľov XXXXX a XXXXX je odporca -  XXXXX povinný byt č. XXXXX na ul. XXXXX v XXXXX vypratať do 15 dní od zabezpečenia náhradného bytu. Z odôvodnenia rozsudku okrem iného vyplýva, že XXXXX, XXXXX a XXXXX  vypovedali odporcovi nájom s tým, že výpovedná lehota skončila 31.01.2004. Keďže nájomný vzťah zanikol výpoveďou z nájmu, odporca je povinný vypratať byt až po tom, ako mu navrhovatelia preukázateľným spôsobom zabezpečia náhradný byt spĺňajúci kritéria uvedené v § 712 ods. 2 Občianskeho zákonníka.

Z rozsudku Okresného súdu XXXXX, č. k. XXXXX zo dňa 25.06.2012 okrem iného vyplýva, že súd zamietol žalobu XXXXX o vypratanie nehnuteľnosti proti odporcom XXXXX a XXXXX. V rámci odôvodnenia súd vyčerpávajúco  ozrejmil všetky podstatné okolnosti ohľadom bytu na ul. XXXXX v XXXXX a dodal, že navrhovateľovi prislúchala bytová náhrada v zmysle § 712 písm. a) Občianskeho zákonníka, pričom dal za pravdu navrhovateľovi, že zaslanie ponúk realitných kancelárií s 8 inzerátmi s ponukami dlhodobého prenájmu nemôže byť považované za zabezpečenie náhradného bytu tak, ako to chápe zákon. Na druhej strane však ponuka náhradného bytu v priestoroch obytného domu odporcov na ul. XXXXX č. 25 v XXXXX spĺňa kritériá požadované zákonom pre takýto úkon. Išlo o byt navrhovateľovi riadne prezentovaný, náležite vybavený, určený na dlhodobý prenájom v tej istej obci ako byt, ktorý mal pôvodne užívať a dokonca v tej istej lokalite ako pôvodný byt. Hoci išlo o menší byt, treba vziať do úvahy skutočnosť, že v pôvodnom byte mal dohodnutý nájom iba jednej polovice trojizbového bytu.  

Ako primeraný sa potom javí jednoizbový byt alebo garsónka, ak má riadne vybavenú kuchyňu a sociálne zariadenie. Tento byt mu ukázali, podmienky mu vysvetlili a ponúkli cenu nájomného 3.500,- Sk ako bežné nájomné podobného bytu, aj keď nie cenu nájmu zodpovedajúcu predstavám navrhovateľa, ktorá je celkom nereálna, keďže jeho podmienka nerešpektuje reálne ceny nájomných bytov. Z dokazovania vyplynulo, že navrhovateľ mal k zmluve viaceré výhrady čo sa týkalo odpočtu energií, následne odporca neakceptoval jeho podmienky a keď zmenil názor a uzavretie zmluvy ponúkol, navrhovateľ to odmietol. Súd záverom uviedol, že navrhovateľ sám priznal, že byt podľa jeho požiadaviek v ponukách nevidel, najmä čo sa týkalo výšky nájomného. Poznamenal, že navrhovateľ roky platil „nájomné“ vo výške, ktoré zďaleka nezodpovedalo bežnému nájomnému u podobných bytov, jeho výška však predstavovala iba časť skutočných nákladov na byt, z tohto dôvodu boli vlastníci každý mesiac stratoví.

Súd skonštatoval, že ďalšie zotrvávanie navrhovateľa v byte po odmietnutí ponuky odporcov treba považovať za protiprávne a správanie sa navrhovateľa potom takmer hraničí so zneužitím práva, ktoré mu súd priznal v rozsudku č. k. XXXXX. Aj keď nemožno odobriť svojvoľný práva odporcami pri zmocnení sa bytu, tento sám o sebe nijakým spôsobom nezakladá oprávnenosť žaloby XXXXX XXXXX, keďže ide o byt, ktorého sú odporcovia vlastníkmi a splnili zákonom stanovenú podmienku na dosiahnutie jeho vypratania, ku ktorému navrhovateľ dobrovoľne nepristúpil. Vykonané dokazovanie tak vyvrátilo navrhovateľovo tvrdenie, že by odporcovia neoprávnene dňa 17.03.2010 zasiahli do jeho práva užívať byt a z tohto dôvodu súd žalobu zamietol.

Zo správy Mestského úradu XXXXX zo dňa 25.08.2010 vyplýva, že XXXXX využíva služby v Zariadení opatrovateľskej služby XXXXX a to od 1.12.2005 až do podania správy, t.j. do 25.08.2010 (okrem obdobia od 8.8.2006 do 5.9.2006 z dôvodu rekonštrukcie), pričom dôvodom poskytnutia bola jeho nepriaznivá sociálna situácia a zdravotný stav. V období od 28.07.2009 do 31.03.2010 L. XXXXX nahlásil, že nebude spať v zariadení iba dva krát a to noc zo 6.8.2009 na 7.8.2009 a noc z 12.09.2009 na 13.09.2009, zo strany sa odhlásil iba raz a to 31.03.2010.

Do vyšetrovacieho spisu boli zabezpečené aj doklady o úhrade finančných prostriedkov XXXXX a to XXXXX, neskôr XXXXX vo výške 1.142,- Sk, 1.500,- Sk resp. následne 50,- Eur a 59,- Eur. Taktiež bol zabezpečený výpis z katastra nehnuteľností vo vzťahu k listu vlastníctva č. XXXXX, rozsudok Okresného súdu XXXXX, č. k. XXXXX zo dňa 09.11.2006, uznesenie Krajského súdu v XXXXX, č. k. XXXXX, 

Z oznamu XXXXX zo dňa 02.11.2009 vyplýva, že táto upozorňuje XXXXX, aby oznámil vlastníkom bytu – manželom XXXXX kedy im odovzdá kľúče, nakoľko už dňa 21.09.209 sa na neho listom obrátila so žiadosťou o oznámenie, aby si vybral nájomný byt podľa rozsudku Okresného súdu XXXXX, pričom nemal záujem sa presťahovať do nájomného bytu, čím si svoju povinnosť podľa rozsudku splnili. 

Súčasťou spisu je aj návrh nájomnej zmluvy, podpísaný XXXXX. XXXXX dňa 20.05.2010 s tým, že s týmto nesúhlasí. Jeho predmetom je nájom sporného bytu na dobu neurčitú s nájomným vo výške 250,- Eur. Rovnako je súčasťou aj ponuka realitnej kancelárie XXXXX XXXXX, ktorá obsahuje 4 ponuky nájmu bytov.

Z odpisu z registra trestov XXXXX vyplýva, že táto nebola doposiaľ súdne trestaná, priestupkovo prejednávaná, rovnako nebola postihnutá Mestskou políciou za priestupok. Zo zamestnania je hodnotená kladne. 

XXXXX bol doposiaľ 3 krát súdne trestaný, odsúdenie z roku 1981 má zahľadené, odsúdenie z roku 2006 bolo zrušené v roku 2006 rozsudkom Okresného súdu XXXXX, č. k. XXXXX zo dňa 9.1.12006 v spojitosti s uznesením Krajského súdu v XXXXX, č. k. XXXXX. Nie je a ani nebol evidovaný ako uchádzač o zamestnanie, nebo doposiaľ priestupkovo prejednávaný, zo zamestnania je hodnotený kladne.   

Podľa § 8 Trestného zákona trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.

Podľa § 10 ods. 1 písm. a), písm. b) Trestného zákona prečin je trestný čin spáchaný z nedbanlivosti alebo úmyselný trestný čin, za ktorý tento zákon v osobitnej časti ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby neprevyšujúcou päť rokov.
 
	Podľa § 10 ods. 2 Trestného zákona nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa je jeho závažnosť nepatrná.

Vyhodnotením všetkých horeuvedených skutočností jednotlivo ako aj vo vzájomnom súhrne možno konštatovať, že skutok tak, ako je uvedený v rámci uznesenia o vznesení obvinenia zo dňa 04.10.2012 sa stal, ale nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Poukazujem pritom na skutočnosť, že pri vyhodnocovaní dôvodnosti trestného stíhania je potrebné posudzovať okrem iného spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa. Z uvedeného je možné vysloviť záver o závažnosti skutku. Pokiaľ je závažnosť nepatrná, tak nejde o trestný čin. 

Čo sa týka spôsobu vykonania činu uvádzam, že obvinený XXXXX vymenil dvere za prítomnosti nezúčastnenej osoby, veci nachádzajúce sa v byte uschoval v pivnici. V čase výmeny dverí sa XXXXX v byte nenachádzal.

K následkom činu uvádzam, že XXXXX v rámci svojho výsluchu v procesnom postavení poškodeného uviedol, že si uplatňuje nárok na náhradu škody vo výške 300,- Eur čo podľa neho predstavuje odhadom hodnota na bytovom zariadení a osobných veciach, ostatnú škodu si uplatňuje v občiansko – súdnom konaní. V rámci trestného stíhania pre prečin neoprávneného zásahu do práva k domu, bytu alebo nebytovému priestoru podľa § 218 ods. 1, ods. 3 písm. a) Trestného zákona s poukazom na § 138 písm. e) Trestného zákona však škoda neprestavuje kvalifikačný moment a bytové zariadenie a osobné veci poškodeného nie sú predmetom tohto konania. 

K okolnostiam, za ktorých bol čin spáchaný a miere zavinenia je potrebné uviesť, že obvinený XXXXX a XXXXX priznali, že dvere na byte vymenili, ale konali tak až po porade s advokátom, pričom XXXXX poslali niekoľko ponúk z realitiek, navrhli mu nájom toho istého bytu avšak za reálnu cenu ako aj nájom garsónky na ul. XXXXX. Nakoľko ponuky odmietol alebo na ne nereagoval, tak považovali svoju povinnosť určenú rozhodnutím súdu za splnenú a po porade s advokátom dvere vymenili. Zo zadovážených listinných dôkazov je zrejmé, že XXXXX sporný byt v podstate vôbec nevyužíval, preukázateľne tam neprespával a stravu rovnako odoberal v zariadení opatrovateľských služieb v XXXXX uviedla, že sporný byt v súčasnej dobe využíva jej syn XXXXX a to od jesene 2010. 

Čo sa týka pohnútky páchateľov tak títo zhodne uviedli, že byt nemohli využívať oni a ani ich deti, byt im produkoval iba stratu, nakoľko museli platiť energie vo výške značne prevyšujúcej platby od XXXXX. XXXXX. Poškodený XXXXX za byt platil 59,- Eur, pričom len  energie boli 118,- Eur. V spore ohľadom bytu bol vydaný rozsudok Okresného súdu XXXXX, č. k. XXXXX, v zmysle ktorého je XXXXX povinný byt č. XXXXX na ul. XXXXX v XXXXX vypratať do 15 dní od zabezpečenia náhradného bytu, keďže nájom mu skončil uplynutím výpovednej lehoty a to dňa 31.01.2004. Z tohto dôvodu mu bola ponúknutá cena za ten istý byt vo výške 250,- Eur resp. mu bol ponúknutý ich byt na ul. XXXXX č. XXXXX v XXXXX, ktorý mu bol aj osobne ukázaný. Sám poškodený priznal, že sa mu páčil, problém nastal iba pri spôsobe výpočtu energií. Byt mu bol riadne prezentovaný, náležite vybavený, určený na dlhodobý prenájom a v tej istej obci a lokalite ako byt, ktorý mal pôvodne užívať. XXXXX chceli byt pre svoje deti, nemohli ho však pre prítomnosť poškodeného využívať. Pravdivosť ich tvrdení preukázali tým, že ich syn býva v byte od jesene roku 2010 až doposiaľ. 

Pri rozhodovaní vo veci bola zohľadnená aj bezúhonnosť osoby XXXXX ako aj predchádzajúci život XXXXX, jeho priestupkový register a hodnotenie zo zamestnania.

Poukazujem však na to, že rozhodnutie v trestnom konaní nebráni tomu, aby práva poškodeného boli uplatňované v občianskom súdnom alebo inom konaní. Je zrejmé, že trestné právo nemôže slúžiť ako prostriedok nahradzujúci ochranu práv a oprávnených záujmov jednotlivca v oblasti súkromnoprávnych, resp. obchodno-právnych vzťahov. Je neprípustné, aby prostriedky trestnej represie slúžili k ochrane práv súkromnoprávnej povahy, ak nie sú splnené všetky predpoklady vzniku trestno-právnej zodpovednosti.

Trestno - právna ochrana má nastúpiť až tam, kde nepostačí ochrana poskytovaná inými odvetviami práva a trestné právo má nastúpiť tam, kde sú iné prostriedky ochrany práv fyzických a právnických osôb vyčerpané. Trestné právo je prostriedkom ulima ratio a teda posledná možnosť, nakoľko má byť použité len ako najkrajnejší prostriedok pri najzávažnejších porušeniach spoločenských vzťahov, záujmov a hodnôt a teda len tam, kde iné odvetvia práva nie sú dostatočné. 

Vzhľadom na skutočnosť, že od spáchania skutku uplynula doba viac ako dva roky, skutok nie je možné prejednať ako priestupok v zmysle zákona č. 372/1990 Z. z. o priestupkoch.

Z uvedeného dôvodu som rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Michal Mašán
prokurátor