Okresná prokuratúra Čadca 
Slovenských dobrovoľníkov 2749/12 A, 022 74 Čadca 4 	

Sp. zn. : Pv 450/13/5502	Čadca, 27.5.2014
EEČ : 2-37-134-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Zločin:	Neodvedenie dane a poistného podľa § 277 odsek 1, odsek 2 písmeno b Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 334/2012 Zbierky zákonov a iné trestné činy

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Čadca
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
v bode 1./ pre zločin neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1, ods. 2 písm. b/ Trestného zákona a v bode 2./ pre prečin nezaplatenia dane a poistného podľa § 278 ods. 1 Trestného zákona na tom skutkovom základe, že:
1./ ako štatutárny orgán, predseda predstavenstva družstva zapísaného v Obchodnom registri Slovenskej republiky pod obchodným menom XXXXX, IČO: XXXXX, so sídlom XXXXX, okres XXXXX v období od 30.05.2011 do 30.09.2013, v zmysle zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení vo vtedy platnom znení a v zmysle zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení vo vtedy platnom znení zrážal z vymeriavacieho základu svojich zamestnancov poistné na nemocenské poistenie, na dôchodkové poistenie, na verejné zdravotné poistenie a na poistenie v nezamestnanosti, ďalej v zmysle zákona č. 595/2003 Z. z. o daniach z príjmov vo vtedy platnom znení vykonával zrážky preddavkov na daň z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti za svojich zamestnancov, pričom zrazené poistné neodviedol Sociálnej poisťovni - pobočka XXXXX, Všeobecnej zdravotnej poisťovni, a.s. pobočka XXXXX a Dôvera zdravotnej poisťovni, a.s. pobočka Nitra a zrazené preddavky na daň neodvádzal Daňovému úradu Žilina, pobočka XXXXX, tieto si ponechal, čím uvedeným inštitúciám neodviedol poistné a preddavky na daň v celkovej sume 21.640,20 €, ktoré mohli byť uhradené z finančných prostriedkov, ktorými spoločnosť disponovala, 

2./ ako štatutárny orgán, predseda predstavenstva družstva zapísaného v Obchodnom registri Slovenskej republiky pod obchodným menom XXXXX, IČO: XXXXX, so sídlom XXXXX, okres XXXXX, v období od 30.05.2011 do 30.09.2013 si nesplnil povinnosť určenú ustanovením § 11 ods. 1 písm. c/, § 16 ods. 1 a § 17 ods. 1 zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení vo vtedy platnom znení a tiež určenú ustanovením § 128 ods. 1 písm. b/, ods. 2 písm. b/, ods. 3 písm. b/, ods. 10 písm. b/, § 142 ods. 1 a § 143 ods. 2 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení vo vtedy platnom znení, keďže vypočítal z vymeriavacieho základu svojich zamestnancov poistné na nemocenské poistenie, na dôchodkové poistenie, na verejné zdravotné poistenie a na poistenie v nezamestnanosti, pričom priznané poistné nezaplatil Sociálnej poisťovni - pobočka XXXXX, Všeobecnej zdravotnej poisťovni, a. s. pobočka XXXXX a Dôvera zdravotnej poisťovni, a.s. pobočka Nitra, toto si ponechal, čím uvedeným inštitúciám nezaplatil poistné v celkovej sume 17.347,57 €, ktoré mohlo byť uhradené z finančných prostriedkov, ktorými spoločnosť disponovala ku dňu splatnosti poistného, 

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Odôvodnenie:
	Vyšetrovateľ Okresného riaditeľstva PZ, Odboru kriminálnej polície, Odboru ekonomickej kriminality v Čadci vydal dňa 09.05.2013 uznesenie pod sp. zn. ČVS:ORP-193/OEK-CA-2013, ktorým podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie pre zločin neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1, ods. 3 Trestného zákona a prečin nezaplatenia dane a poistného podľa § 278 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona a následne dňa 30.09.2013 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie XXXXX, pre zločin neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1, ods. 2 písm. b/ Trestného zákona a prečin nezaplatenia dane a poistného podľa § 278 ods. 1 Trestného zákona na tom skutkovom základe, ako je uvedené vo výrokovej časti uznesenia vyšetrovateľa. 

	 Trestné konanie sa viedlo na podklade trestného oznámenia Sociálnej poisťovne, pobočka XXXXX zo dňa 21.03.2013. Z oznámenia sa javilo dôvodné podozrenie zo spáchania zločinu neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1, ods. 2 písm. b/ Trestného zákona a prečinu nezaplatenia dane a poistného podľa § 278 ods. 1 Trestného zákona.

	Zločinu neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1, ods. 2 písm. b/ Trestného zákona sa dopustí ten, kto vo väčšom rozsahu zadrží a neodvedie určenému príjemcovi splatnú daň, poistné na sociálne poistenie, verejné zdravotné poistenie alebo príspevok na starobné dôchodkové sporenie, ktoré zrazí alebo vyberie podľa zákona, v úmysle zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech.

Prečinu nezaplatenia dane a poistného podľa § 278 ods. 1 Trestného zákona sa dopustí ten, kto vo väčšom rozsahu nezaplatí splatnú daň, poistné na sociálne poistenie, verejné zdravotné poistenie alebo príspevok na starobné dôchodkové sporenie.

	Citované ustanovenie § 277 Trestného zákona postihuje konanie páchateľa, ktorý z hrubých miezd svojich zamestnancov v deň výplatného termínu zrazí sumu, ktorá pripadá na poistné, ktoré by malo byť zaslané príslušným inštitúciám a zároveň zrazí a neodvedie preddavky na daň z príjmov fyzických osôb. Ustanovenie § 278 Trestného zákona zasa postihuje konanie páchateľa, ktorý ako zamestnávateľ (s poukazom na okolnosti tohto prípadu) v zákonom určených termínoch nezaplatí poistné, ktoré by malo byť zaslané príslušným inštitúciám. Suma poistného je pritom určená percentuálnou sadzbou z vymeriavacieho základu, t. j. z hrubých miezd zamestnancov a táto je upravená ustanoveniami: zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v platnom znení, zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení v platnom znení, ako i zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v platnom znení. Aby mohlo byť skonštatované, že páchateľ sa dopustil vyššie uvedeného trestného činu, musí byť preukázané, že páchateľ, ako osoba konajúca a zodpovedná za firmu, teda aj za odvedenie zákonných odvodov, mal k dispozícii, po úhrade mzdových nárokov zamestnancov, dostatok finančných prostriedkov na to, aby zákonné odvody a preddavky na daň uhradil. 

	Obvinený XXXXX sa ako obvinený k veci odmietol vyjadriť. K veci sa vyjadril len ako svedok, pričom vo svojej svedeckej výpovedi uviedol, že je predsedom družstva od roku 2009. V roku 2011 neznámy anonym podal oznámenie na políciu o nekalých praktikách s dotáciami, na základe čoho Poľnohospodárska platobná agentúra odstúpila od zmluvy a museli vrátiť nenávratný finančný príspevok v sume 85.066,54 €, ktorý uhradili dňa 14.08.2012. Ďalej neboli spôsobilí hradiť leasing na stroje, techniku nakoniec družstvu zobrali a toto zostalo bez výrobných prostriedkov. V roku 2012 v čase zlej ekonomickej situácie museli uhrádzať niektoré exekučné pohľadávky a na konci roka 2012 družstvo zostalo bez disponibilných finančných prostriedkov, dokonca nebolo na výplaty, na energie, pohonné hmoty atď. Zároveň ako družstvo boli v roku 2012 viazaní viacerými projektmi ako Agro enviroment, Welfer a iné, kde išlo o 5-ročné dotácie a rok 2012 bol posledným rokom viazanosti a tak aj prípadné disponibilné finančné prostriedky museli používať na chod družstva, aby splnili podmienky pre dotácie, inak by museli spätne vrátiť dotácie v sume 200-300.000 Eur. Na úhradu poistného neboli finančné prostriedky, hradili sa len najnevyhnutnejšie veci, aby bol chod družstva počas sezóny zabezpečený. 

	Svedkyňa - poškodená XXXXX ako zástupkyňa Daňového úradu Žilina, pobočka XXXXX, sa vyjadrila k pohľadávke voči XXXXX XXXXX, kde evidujú neuhradené preddavky na daň od júna 2012 v celkovej sume 20.803 €. 

	Svedkyňa - poškodená XXXXX ako zástupkyňa Zdravotnej poisťovne Dôvera, a. s. Bratislava vo výpovedi uviedla, že voči XXXXX evidujú od apríla 2011 neuhradené poistné do septembra 2012 v celkovej sume 1.183,14 €. Pohľadávky sú vymáhané exekučne, prostredníctvom troch exekútorov. 

	Svedok - poškodený XXXXX ako zástupca Všeobecnej zdravotnej poisťovne, a. s. pobočka XXXXX sa vyjadril v tom smere, že XXXXX má dlh na poistnom od apríla 2012 do decembra 2013 v celkovej sume 45.891,35 €.

	XXXXX uviedla, že v XXXXX XXXXX bolo jej náplňou práce spracovávanie miezd, následne výkazy predkladala ekonómkam a hotové výkazy zasielala jednotlivým poisťovniam. Úhrady poistného mali na starosti iné pracovníčky, ona mala toto na starosti až od 01.01.2013. Samotné úhrady poistného však mohli robiť len so súhlasom predsedu družstva, na čo boli upozornení. Nemá vedomosť o tom, že by na úhradu odvodov bol potrebný ešte súhlas aj iného člena predstavenstva. 

	XXXXX Renčková uviedla, že v XXXXX XXXXX mala na starosti pokladňu, účtovníctvo a pokiaľ ide o samotné odvody, tak pani Urbánková spracovala mzdy, následne výkazy, ktoré dali do účtovníctva a následne ona osobne išla za predsedom družstva, ktorý udeľoval súhlas s úhradou poistného, teda bez vedomia predsedu nemohli byť realizované žiadne platby. Niekedy jej predseda dal súhlas na úhradu odvodov, inokedy nie, s odôvodnením, že treba kúpiť naftu, hnojivo, zaplatiť leasing a podobne. Predseda družstva mal prehľad o stave finančných prostriedkov, o zostatkoch na účtoch a v pokladni, o tomto bol pravidelne informovaný. Zároveň uviedla, že v prípade, že neboli uhrádzané odvody, tak to bolo z toho dôvodu, že sa hradili faktúry za energie, plyn, vodu, pohonné látky, kafiléria, úvery, leasingy, osivá, hnojivá, krmivá a iné potrebné veci nevyhnutné pre chod družstva. 

	XXXXX uviedol, že bol zamestnancom XXXXX XXXXX, ktoré od roku 2009 malo neustále finančné problémy, vždy na jar zohnali nejaký úver, aby mali vyplatené dlhy na odvodoch voči štátu, aby následne dostali dotácie, z ktorých úver splácali, družstvo bolo neustále zadlžené, situácia sa nezlepšovala, pričom mali určité záväzky, ktoré museli plniť, inak by museli vrátiť dlhodobo poskytované dotácie. Pokiaľ ide o úhradu platieb o tomto rozhodoval predseda družstva, ktorý dával súhlas na všetky platby. 

	XXXXX potvrdil, že uhrádzanie poistného a daní patrilo do výslovnej kompetencie predsedu a ekonomického úseku na družstve, toto nemalo na starosti predstavenstvo družstva. Pokiaľ neboli uhrádzané odvody a družstvo malo nejaké finančné prostriedky, predpokladá, že boli zadržané kvôli úhrade nevyhnutných potrieb, t. j. platby boli na pohonné hmoty, energie, krmivá, likvidáciu odpadov a iné veci. V prípade, že by odvody uhrádzali, museli by pristúpiť k drastickým obmedzeniam ohľadom kŕmenia zvierat.

	XXXXX vo výpovedi potvrdila, že predseda družstva mal každodenne informácie o finančnom stave družstva a na základe predložených informácii predseda družstva rozhodol, ktoré platby môžu oni, ako ekonómky, uhradiť. Bez pokynu a súhlasu predsedu nemohli realizovať žiadne platby, pričom disponibilné finančné prostriedky sa používali na úhradu najsúrnejších platieb. 

	XXXXX potvrdila, že predseda družstva bol denne informovaný o finančnej situácii družstva a udeľoval súhlas na úhradu platieb, tento bol taktiež informovaný o exekúciách, urgenciách, nakoľko ráno mu bola predkladaná pošta. Pokiaľ ide o disponibilné finančné prostriedky, z týchto sa hradili len akútne platby, t. j. pohonné hmoty, leasingy, mzdy, odvody, pričom má vedomosť, že mzdy boli vyplácané s oneskorením. Pokiaľ dostala pokyn realizovať platby vie, že tieto platby išli na nákup krmiva, kurčiat, plynu, pohonných hmôt, tiež museli plniť niektoré platby vo vzťahu k dotáciám, zvieratá potrebovali veterinárnu starostlivosť, tiež sa platila kafiléria a podobne. 

	XXXXX ako člen predstavenstva XXXXX XXXXX potvrdila, že družstvo riadil jeho predseda, ktorý bol zodpovedný za úhradu aj zákonných odvodov a platenie daní. O záväzkoch družstva boli informovaní počas zasadnutí predstavenstva, no v konečnom dôsledku povinnosti ležali na pleciach predsedu.

Vyšetrovateľ do spisu zabezpečil znalecký posudok z odboru ekonómia a manažment, z odvetvia účtovníctvo a daňovníctvo, kontroling, od XXXXX. Znalec v posudku na podklade správ od jednotlivých inštitúcii vyčíslil výšku odvodovej povinnosti voči každej inštitúcii a to v členení osobitne odvody za zamestnancov, ako aj za zamestnávateľa. Z posudku je zrejmá výška neodvedeného poistného a preddavkov na daň. Znalec sa v posudku vyjadril k platobnej schopnosti (solventnosti) XXXXX ku výplatným termínom t. j. k termínom, kedy mali byť zrazené z hrubých miezd zamestnancov príslušné odvody a tieto mali byť zaslané jednotlivým inštitúciám uvedeným vo výrokovej časti uznesenia, vrátene platieb za zamestnávateľa. Znalec na podklade predložených listinných dôkazov, kompletného účtovníctva XXXXX spracoval tabuľkovou formou prehľad o výške odvodovej povinnosti za firmu, určil dni splatnosti poistného a preddavkov na daň, k uvedeným termínom vyčíslil výšku disponibilných finančných prostriedkov, aj s prihliadnutím na prípadné blokácie účtov zo strany exekútora, kde na základe spracovaného znaleckého posudku je možné skonštatovať, že XXXXX neuhradilo Sociálnej poisťovni, pobočka XXXXX poistné za zamestnancov za obdobie mesiacov október 2012 až august 2013 v celkovej sume 19.563,49 €. Všeobecnej zdravotnej poisťovni, a.s. nebolo uhradené poistné za zamestnancov za obdobie od apríla 2012 až do augusta 2013 v celkovej sume 13.497,38 €. Pokiaľ ide o zdravotnú poisťovňu Dôvera, tak tejto neboli uhradené odvody za zamestnancov od apríla 2011 do marca 2013 v celkovej sume 761,31 €. Napokon Daňovému úradu Žilina, pobočka XXXXX neboli uhradené preddavky na daň za obdobie od apríla 2012 do februára 2013 v sume 11.492,05 €. Celkovo za zamestnancov nebolo uhradené poistné a preddavky na daň v sume 45.314,23 €. Znalec ku dňu splatnosti poistného a preddavkov na daň vyčíslil disponibilné finančné prostriedky, kde na základe znaleckého posudku možno skonštatovať, že uvedené platby mohli byť uhradené len v sume 21.640,20 €, kde zo znaleckého posudku vyplýva, že platby mohli byť uhrádzané do 07.01.2013, t. j. odvody po november 2012 a následne už mohli byť platby realizované len výnimočne. Ďalej zo znaleckého posudku vyplýva, že XXXXX neuhradilo Sociálnej poisťovni, pobočka XXXXX poistné za zamestnávateľa za obdobie mesiacov október 2012 až august 2013 v celkovej sume 53.447,44 €. Všeobecnej zdravotnej poisťovni, a.s. nebolo uhradené poistné za zamestnávateľa za obdobie od apríla 2012 až do augusta 2013 v celkovej sume 33.518,30 €. Pokiaľ ide o zdravotnú poisťovňu Dôvera, tak tejto neboli uhradené odvody za zamestnávateľa od apríla 2011 do marca 2013 v celkovej sume 1.903,29 €. Celkovo za zamestnávateľa nebolo uhradené poistné v sume 88.869,03 €. Znalec ku dňu splatnosti poistného vyčíslil disponibilné finančné prostriedky, kde na základe znaleckého posudku možno skonštatovať, že uvedené platby mohli byť uhradené len v sume 27.101,06 €, avšak po zohľadnení platieb poistného za zamestnancov, v prípade ich úhrady, mohlo byť uhradené poistné len v sume 17.347,57 €. Aj v tomto prípade z posudku vyplýva, že odvody mohli byť uhrádzané do 30.12.2012, následne by už firma nemala žiadne finančné prostriedky. Zo znaleckého posudku vyplýva, že poistné za zamestnancov mohlo byť uhrádzané fakticky do decembra 2012, avšak s prihliadnutím napríklad aj na nevyplatené mzdové nároky zamestnancov, resp. pri zarátaní neuhradených platieb za predchádzajúce obdobie, by bol dosah týchto platieb taký, že poistné a preddavky na daň by bolo možné uhrádzať len po mesiac september 2012, čo našlo v podstate aj odraz v uznesení vyšetrovateľa o vznesení obvinenia, ktorý spáchanie skutku ohraničil uvedeným mesiacom. Tiež možno skonštatovať, že v termínoch splatnosti za mesiace apríl a máj 2012 družstvo síce disponovalo finančnými prostriedkami rádovo 50-60.000,- €, no dňa 14.08.2012 muselo vrátiť dotácie v sume 85.066,54 € a tak zadržanie uvedenej sumy pre budúci iný nevyhnutný účel použitia, možno akceptovať ako konanie, za ktoré nemožno vyvodiť trestnú zodpovednosť. Následne sa už stav finančných prostriedkov vo výplatných termínoch pohyboval v sumách od 14,75 do 12.411,13 €, zväčša však družstvo disponovalo k výplatným termínom rádovo sumami niekoľko tisíc eur. Obdobné závery platia aj pre posúdenie platobnej schopnosti v termínoch splatnosti poistného za zamestnávateľa. V prípade existencie disponibilných finančných prostriedkov by tak teoreticky prichádzalo do úvahy vyvodenie trestnoprávnej zodpovednosti. Obvinený, ako i svedkovia potvrdili, že v prípade existencie disponibilných finančných prostriedkov, tieto neboli použité na úhradu poistného, ale pre potreby zabezpečenia chodu družstva a zabezpečenia potrieb najmä živočíšnej výroby.

V tejto súvislosti bol znalec požiadaný, aby sa vyjadril k prípadnému použitiu disponibilných finančných prostriedkov z hľadiska účelu ich použitia, t.j. či disponibilné finančné prostriedky, ktoré de facto neboli použité na úhradu odvodov, následne boli použité na úhradu platieb nevyhnutných pre chod družstva. Znalec vyčíslil rozpis platieb, z ktorého vyplýva, že finančné prostriedky družstva v objeme 59 % boli použité na úhradu došlých faktúr a cca 27 % finančných prostriedkov bolo použitých na úhradu miezd a odvodov, kde sa zároveň vyjadril k skladbe došlých faktúr, ktoré boli na nákup strojov a zariadení, nákup zvierat a krmiva, nákup osiva, hnojív, chemikálii a liekov, ďalej na nákup pohonných hmôt, náhradných dielov, úhradu energie, plynu, vody, na úhradu nájmu pôdy, veterinárnych a plemenárskych služieb atď., kde znalec špecifikoval aj nadobúdacie ceny hovädzieho dobytka, oviec a kurčiat chovaných XXXXX XXXXX, kde z posudku vyplýva, že v roku 2011 priemerné mesačné nevyhnutné výdavky na zabezpečenie chovu zvierat predstavovali sumu 49.016,75 € a v roku 2012 sumu 45.708,- €. Znalec v podstate verifikoval tú skutočnosť, že aj keď družstvo malo disponibilné finančné prostriedky na úhradu odvodov, je akceptovateľné ich zadržanie a nevyplatenie, nakoľko družstvo muselo zabezpečiť chov zvierat z hľadiska ich kŕmenia a starostlivosti o ne. Znalcovi obvinený predložil aj informáciu o priemerných stavoch hovädzieho dobytka, oviec a výkrmových kurčiat s vyčíslením nákladov na chov za jeden deň, pri tom ktorom druhu zvierat. Z analýzy predloženej obvineným, pri vyčíslených denných nákladoch na chov oviec a hovädzieho dobytka, pri určenom stave zvierat, možno prijať záver, že denné náklady na zabezpečenie riadneho chovu a potrieb hospodárskych zvierat predstavovali cca 2.515,94 €, čo pri porovnaní výšky odvodovej povinnosti a zostatkov finančných prostriedkov umožňuje prijať záver, že nepoužitie sumy disponibilných prostriedkov na úhradu zákonných odvodov je akceptovateľné z hľadiska budúcich nevyhnutných nákladov, ktoré sú spojené so zabezpečením potrieb chovaných zvierat, ktoré predstavujú element, ktorého požiadavky nemožno odložiť na neskorší termín, keďže ide o zvieratá s ich každodennými požiadavkami na kŕmenie, napájanie, veterinárnu starostlivosť, ustajnenie a pod.  

	V tejto súvislosti možno poukázať na ustanovenie § 22 ods. 1 písm. a/, b/, c/ a d/ zák. č. 39/2007 Z. z. o veterinárnej starostlivosti, podľa ktorého vlastník alebo držiteľ zvieraťa je povinný pri chove zvierat alebo držaní zvierat zabezpečiť ich ochranu a pohodu, ktorou sa rozumie dosiahnutie takého vzťahu medzi prostredím a každým individuálnym zvieraťom, ktorý s ohľadom na druh zvieraťa, stupeň jeho vývoja, prispôsobenia sa a domestikácie zaručí jeho dobrý zdravotný stav, fyziologické a etologické potreby, dostatočnú voľnosť pohybu, sociálne vzťahy, rozvíjanie jeho daností a fyziologické prejavy správania, a to dodržiavaním požiadaviek na a) kontrolu zvierat, b) ustajnenie zvierat a na používané zariadenia, c) kŕmenie, napájanie, podávanie liekov, veterinárnych liekov a veterinárnych prípravkov a d) chov zvierat a vykonávanie zákrokov na nich. Zároveň s poukazom na ustanovenie § 22 ods. 2 písm. e/ zák. č. 39/2007 Z. z. o veterinárnej starostlivosti, zakazuje sa týranie zvierat, ktorým je každé konanie okrem odôvodneného zdravotného a schváleného pokusného dôvodu, ktorým sa obmedzuje výživa a napájanie zvieraťa, čo poškodzuje jeho zdravotný stav. Uvedené ustanovenia musel obvinený, ako štatutár družstva rešpektovať a zabezpečiť ich dodržiavanie.

	V prípade popísaného konania by sa páchateľ, ktorý by nezabezpečil dostatočnú výživu zvierat vystavil trestnoprávnemu postihu podľa § 378 Trestného zákona pre trestný čin týrania zvierat. Znalec pritom výslovne uviedol, že pri porovnaní stavu disponibilných finančných prostriedkov ku dňu splatnosti odvodov a daní s nevyhnutnými výdavkami na zabezpečenie požiadaviek v zmysle zák. č. 39/2007 Z. z. o veterinárnej starostlivosti, by prípadnou úhradou zákonných odvodov a daní, nebolo možné dodržať povinnosti určené zákonom o veterinárnej starostlivosti. 

	Taktiež zo spisového materiálu vedeného na Okresnom riaditeľstve PZ, Odbore kriminálnej polície, Odbore ekonomickej kriminality v Čadci pod sp. zn. ČVS:ORP-236/OEK-CA-2013, kde bolo vedené konanie pre zločin nevyplatenia mzdy a odstupného podľa § 214 ods. 1, ods. 3 Trestného zákona, vyplýva, že zamestnanci XXXXX XXXXX nemali vyplatené mzdy a odstupné od decembra 2012 do apríla 2013, kde v rámci tohto konania bolo vykonané vyšetrovanie ohľadom ekonomickej situácie v družstve. Bolo zistené, že napríklad až dňa 28.02.2013 boli uhrádzané nedoplatky na mzde za november 2012, resp. mzda za december 2012, resp. aj v rámci tohto konania XXXXX XXXXX prezentoval okolnosti nasvedčujúce tomu, že družstvo z dôvodu striktného dodržiavania zákonov (ekologické spracovanie odpadov zo živočíšnej výroby), prípadne zmlúv o poskytnutí dotácii malo zvýšené náklady na fungovanie, teda aj v tomto konaní obvinený prezentoval tie isté skutočnosti, ktoré primäli družstvo k neuhrádzaniu mzdových nárokov a zadržaniu finančných prostriedkov pre iné, chod družstva zabezpečujúce náklady. Každopádne však okolnosti zistené v konaní vedenom pod sp. zn. ČVS:ORP-236/OEK-CA-2013 podporujú záver o tom, že ku koncu roka 2012 a následne v roku 2013 neboli v zákonných termínoch uhrádzané mzdy a prípadné zostatky disponibilných finančných prostriedkov verifikované znalcom by teoreticky primárne mali byť započítané oproti neuhradeným mzdovým nárokom, ktoré by mali mať prednosť pred úhradou odvodových povinností, teda v prípade, že by mzdy boli vyplatené v stanovenom termíne a v plnej sume, tak by nebolo možné pri zostatku finančných prostriedkov konštatovať schopnosť firmy uhradiť aj zákonné odvody, pričom je diskutabilné, ktorá z uvedených položiek má prednosť, nakoľko v prípade neuhradenia miezd sa štatutárny orgán firmy vystavuje riziku trestného stíhania za trestný čin nevyplatenia mzdy a odstupného podľa § 214 Trestného zákona. V prípade zadržaných finančných prostriedkov by tak bolo akceptovateľné ich nepoužitie na úhradu odvodových povinností, keďže družstvo ešte evidovalo neuhradené mzdy a na tento účel, okrem iných nákladov, finančné prostriedky zadržiavalo.

	Na základe všetkých vyššie uvedených okolností je možné konštatovať, že pri znalcovi potvrdenom zostatku finančných prostriedkov možno prijať záver, že pri použití týchto finančných prostriedkov na úhradu zákonných odvodov by družstvo bolo existenčne ohrozené, vznikol by problém so zabezpečením starostlivosti o chované hospodárske zvieratá, nakoľko štatutárny orgán si musel plniť aj iné zákonné povinnosti, uložené citovaným zákonom o veterinárnej starostlivosti, resp. musel dodržiavať podmienky určené zmluvami o poskytnutí dotácii pod hrozbou sankcii, kde jedna z takýchto sankcii v podobe povinnosti vrátenia dotačných prostriedkov mala v podstate fatálny vplyv pre ďalšie fungovanie družstva. S poukazom na uvedené okolnosti preto treba citlivo vyhodnotiť zostatky finančných prostriedkov a možnosť ich použitia z hľadiska ďalšieho fungovania družstva, reálnych denných nákladov, ktoré sa nedali odkladať na neskoršie obdobie, kde pri všetkých prezentovaných dôkazoch a zistených skutočnostiach by bolo neadekvátne požadovať od štatutárneho orgánu družstva, aby aj zvyšné finančné prostriedky, ktoré družstvo k dispozícii malo a ktoré ani zďaleka nepostačovali na jeho bezproblémový chod, boli použité na úhradu poistného a preddavkov na daň a preto mám za to, že takéto konanie, opomenutie zo strany štatutárneho orgánu družstva nemožno ani vyhodnotiť ako trestný čin a preto možno vysloviť záver, že skutok uvedený vo výrokovej časti tohto uznesenia nenapĺňa zákonné znaky zločinu neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1, ods. 2 písm. b/ Trestného zákona a prečinu nezaplatenia dane a poistného podľa § 278 ods. 1 Trestného zákona, nakoľko chýbajú formálne znaky skutkovej podstaty zločinu a prečinu a nie je ani dôvod na postúpenie veci a preto som rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia a trestné stíhanie obvineného XXXXX som podľa § 215 ods. 1 písm. b/ Trestného poriadku zastavil.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať do 3 dní odo dňa jeho oznámenia na Krajskú prokuratúru v Žiline cestou Okresnej prokuratúry v Čadci. Sťažnosť má odkladný účinok. Právo podať sťažnosť prislúcha obvinenému a poškodenému. Rozhodnutím o zastavení trestného stíhania nie sú dotknuté nároky poškodenej strany, ktoré si môže uplatniť v príslušnom konaní súde. 

Mgr. Roman Lendóci
prokurátor