Okresná prokuratúra Kežmarok 
Michalská 2493/8A, 060 01 Kežmarok 1 	

Sp. zn. : Pv 323/14/7703	Kežmarok, 25.6.2014
EEČ : 2-56-77-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Marenie výkonu úradného rozhodnutia podľa § 348 odsek 1 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 204/2013 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Kežmarok
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
po tom, ako dňa 5.9.2013 osobne prevzal výzvu na nástup do výkonu trestu, na základe ktorej mal najneskôr dňa 20.9.2013 nastúpiť do výkonu trestu odňatia slobody do Ústavu na výkon väzby Prešov v trvaní 7 mesiacov so zaradením od ústavu s minimálnym stupňom stráženia, ktorý mu bol uložený  trestným rozkazom Okresného súdu XXXXX, sp. zn. XXXXX z 10.4.2013, právoplatným 24.4.2013, pričom žiadosť z 9.9.2013 o odklad výkonu trestu mu bola uznesením Okresného súdu XXXXX sp. zn. XXXXX z 24.9.2013, právoplatným 24.9.2013, ktoré prevzal 4.10.2013, ako nedôvodná zamietnutá, do výkonu trestu bez vážneho dôvodu nenastúpil a do jeho výkonu bol na základe dodania z 28.1.2014 dodaný príslušníkmi Obvodného oddelenia Policajného zboru XXXXX 31.1.2014, 

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Odôvodnenie:
	Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru XXXXX, Odbor kriminálnej polície XXXXX, sp. zn. ORP-XXXXX z 12.3.2014, bolo podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie a súčasne podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX pre prečin marenia výkonu úradného rozhodnutia podľa § 348 ods. 1 písm. a) Trestného zákona. 

	Trestnej činnosti sa mal obvinený XXXXX dopustiť na skutkovom základe, že trestným rozkazom Okresného súdu XXXXX, sp. zn. XXXXX z 10.4.2013, ktorý nadobudol právoplatnosť 24.4.2013, bol uznaný za vinného a bol mu uložený trest odňatia slobody v trvaní 7 mesiacov, požiadal dňa 18.4.2013 o odklad výkonu trestu odňatia slobody na dobu šesť mesiacov žiadosťou doručenou Okresnému súdu XXXXX 23.4.2013, ktorá mu bola uznesením Okresného súdu XXXXX z 2.5.2013, ktoré nadobudlo právoplatnosť 2.5.2013 zamietnutá, dňa 5.9.2013 si osobne prevzal výzvu na nástup do výkonu trestu a v ten istý deň podal osobne žiadosť o odklad na nástup do výkonu trestu na Okresnom súde XXXXX,  ktorá mu bola zamietnutá uznesením Okresného súdu XXXXX sp. zn. XXXXX z 24.9.2013, ktoré nadobudlo právoplatnosť 24.9.2013 z dôvodu, že v jeho prípade práceneschopnosť nie je postačujúcim dôvodom a nepriaznivé bytové podmienky nijako nepreukázal, na výkon trestu odňatia slobody nenastúpil, a tak na základe dodania do výkonu trestu odňatia slobody vydaného Okresným súdom XXXXX dňa 28.1.2014 bol dňa 31.1.2014 zatknutý a toho istého dňa dodaný do výkonu trestu orgánmi polície. 

	V priebehu vyšetrovania v rámci prípravného konania vyšetrovateľ PZ vypočul obvineného XXXXX, z Okresného súdu XXXXX zabezpečil listinné dôkazy – uznesenie Okresného súdu XXXXX sp. zn. XXXXX z 22.5.2013, ktorým bolo rozhodnuté o zamietnutí žiadosti odsúdeného XXXXX o odklad výkonu trestu odňatia slobody; uznesenie Okresného súdu XXXXX sp. zn. XXXXX z 24.9.2013 ktorým bolo rozhodnuté o zamietnutí žiadosti odsúdeného XXXXX o odklad výkonu trestu odňatia slobody; výzvu na nastúpenie do výkonu trestu z 30.8.2013, úradný záznam o zatknutí z 31.1.2014; dodanie do výkonu trestu z 31.1.2014; zápisnicu o dodaní do výkonu trestu z 31.1.2014; lekárske správy, lekárske potvrdenia a lekárske vyjadrenia, týkajúce sa zdravotného stavu obvineného; potvrdenie o práceneschopnosti obvineného, správy a charakteristiky týkajúce sa obvineného vrátane odpisu registra trestov. 

	Obvinený XXXXX v priebehu prípravného konania vo svojej výpovedi uviedol, že vedel, že má do 20.9.2013 nastúpiť na výkon trestu odňatia slobody, no zo zdravotných dôvodov požiadal o odklad tohto výkonu, súdu predložil aj doklad od lekára z mesiaca júl roku 2013. 

	Z uznesenia Okresného súdu XXXXX sp. zn. XXXXX z 22.5.2013, ktorým bolo rozhodnuté o zamietnutí žiadosti odsúdeného XXXXX o odklad výkonu trestu odňatia slobody vyplýva, že XXXXX podal 23.4.2013 Okresnému súdu XXXXX žiadosť o odklad výkonu trestu, ktorý mu bol uložený trestným rozkazom Okresného súdu XXXXX, sp. zn. XXXXX zo 10.4.2013, ktorý nadobudol právoplatnosť 24.4.2013, ktorým mu bol uložený trest odňatia slobody v trvaní 7 mesiacov nepodmienečne so zaradením do ústavu s minimálnym stupňom stráženia. Uznesenie prevzal 27.8.2013. 

	Okresný súd XXXXX výzvou sp. zn. XXXXX z 30.8.2013 vyzval ods. XXXXX na nástup do výkonu trestu s miestom nástupu ÚVV Prešov v lehote najneskôr v priebehu dňa 20.9.2013 s uvedením, že inak bude predvedený, v dôsledku čoho mu budú vyúčtované zvýšené náklady výkonu trestu v plnom rozsahu. Výzvu, ktorá neobsahovala žiadne poučenie prevzal 5.9.2013. 

	Žiadosťou z 9.9.2013 požiadal zo zdravotných dôvodov a zlej bytovej situácie o odklad výkonu trestu, ktorý mu bol uložený trestným rozkazom Okresného súdu XXXXX, sp. zn. XXXXX z 10.4.2013, k čomu priložil aj doklad o práceneschopnosti od 23.7.2013. 

	Uznesením Okresného súdu XXXXX sp. zn. XXXXX z 24.9.2013, ktoré prevzal 4.10.2013, bolo rozhodnuté o zamietnutí žiadosti odsúdeného XXXXX o odklad výkonu trestu odňatia slobody. Z odôvodnenia uznesenia vyplýva, že žiadosť odsúdeného nie je dôvodná. Súčasťou odôvodnenia nie je poučenie pre odsúdeného o následkoch spojených s nenastúpením na výkon trestu odňatia slobody. 

	Zo zabezpečených lekárskych správ, lekárskych potvrdení a lekárskych vyjadrení, týkajúcich sa zdravotného stavu obvineného vyplýva, že XXXXX bol hospitalizovaný na psychiatrickom oddelení XXXXX v dobe od 10.7.2013 do 23.7.2013, od 15.8.2013 do 30.8.2013, pokračuje v ambulantnej liečbe, hospitalizovaný v čase nástupu nebol, ukončenie práceneschopnosti vystavuje všeobecný lekár, ide u neho o schizoafektívnu poruchu a poruchy psychiky a správania sa v súvislosti s nadužívaním alkoholu.

	Z odpisu registra trestov vyplýva, že obvinený bol doposiaľ 5x odsúdený za trestnú činnosť rôzneho druhu, iba raz, a to práve trestným rozkazom Okresného súdu XXXXX, sp. zn. XXXXX z 10.4.2013, ktorý nadobudol právoplatnosť 24.4.2013, na nepodmienečný trest odňatia slobody. 

	Prečinu marenia výkonu úradného rozhodnutia podľa § 348 ods. 1 písm. a) Trestného zákona sa dopustí ten, kto marí alebo podstatne sťažuje výkon rozhodnutia súdu alebo iného orgánu verejnej moci tým, že bez vážneho dôvodu nenastúpi výkon trestu odňatia slobody v lehote stanovenej súdom. 

	Prečin marenia výkonu úradného rozhodnutia je úmyselným trestným činom. 

	Objektívna stránka spočíva v marení alebo podstatnom sťažovaní výkonu rozhodnutia súdu alebo iného orgánu verejnej moci spôsobom podľa písm. a) až h) § 348 ods. 1 Trestného zákona. 

	Marenie alebo podstatné sťažovanie výkonu rozhodnutia znamená, že rozhodnutie, ktoré má byť v čase činu vykonané, fakticky v dôsledku konania páchateľa nie je vykonané a vykonať ho nemožno, alebo je vykonané za podstatne sťažených podmienok. 
 
	Podľa ustanovenia § 408 ods. 2 Trestného poriadku, len čo sa rozhodnutie, podľa ktorého sa má vykonať nepodmienečný trest odňatia slobody, stalo vykonateľným, predseda senátu pošle príslušnému ústavu na výkon väzby nariadenie výkonu trestu a vyzve odsúdeného, ak je na slobode, aby do výkonu trestu nastúpil. 

	Podľa ustanovenia § 408 ods. 4 Trestného poriadku, ak odsúdený nenastúpi do výkonu trestu v lehote, ktorá mu bola poskytnutá, alebo ak je obava, že ujde, alebo sa bude skrývať, nariadi predseda senátu, aby bol do výkonu trestu dodaný. Ak je miesto pobytu odsúdeného známe, možno použiť na jeho dodanie do výkonu trestu ustanovenie § 103 ods. 2.

	Vo výzve súd uvedie ústav na výkon väzby, do ktorého má odsúdený nastúpiť výkon trestu a lehotu, dokedy tak musí odsúdený urobiť.

	Podľa § 76 vyhlášky č. 543/2005 Z.z. o Spravovacom a kancelárskom poriadku pre okresné súdy, krajské súdy, Špeciálny súd a vojenské súdy v znení neskorších predpisov, ak odsúdený bez dostatočného ospravedlnenia nenastúpi v určenej lehote na výkon trestu odňatia slobody alebo ak je obava, že ujde, prikáže súdny tajomník, aby bol odsúdený dodaný na výkon trestu do príslušného spádového ústavu na výkon väzby.

	Konanie obvineného XXXXX nie je možné po právnej stránke kvalifikovať ako prečin marenia výkonu úradného rozhodnutia podľa § 348 ods. 1 písm. a) Trestného zákona, pretože obvinený hoci bez vážneho dôvodu nenastúpil výkon trestu odňatia slobody v lehote stanovenej súdom, nenaplnil všetky zákonné znaky skutkovej podstaty trestného činu. 

	Trestný zákon v ustanovení § 8 vymedzuje pojem trestného činu ako protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak. Trestným činom je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v trestnom zákone. Nie každé konanie je trestné. Trestným činom je skutok len vtedy, ak sú naplnené znaky skutkovej podstaty niektorého trestného činu uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona, t.j. subjekt, subjektívna stránka, objekt a objektívna stránka. 

	Protiprávnosť činu sa posudzuje v súvislosti s okolnosťami vylučujúcimi protiprávnosť (krajná núdza, nutná obrana, oprávnené použitie zbrane, dovolené riziko, výkon práva a povinnosti, súhlas poškodeného, plnenie úlohy agenta).

	Pojmom znaky uvedené v tomto zákone sa rozumejú znaky objektívnej a subjektívnej povahy, ktoré tvoria tzv. skutkovú podstatu trestného činu (súhrn znakov, ktoré charakterizujú ľudské konanie i jeho následok ako trestný čin), pričom všetky sú rovnako nevyhnutné a rovnocenné.

	Z hľadiska obsahu každá skutková podstata trestného činu vyjadruje všetky podstatné znaky a črty nevyhnutné na posúdenie, či konkrétny spáchaný skutok možno pokladať za trestný čin.

	Ide o súhrn znakov možných ľudských aktivít, ktorých splnením vzniká trestná zodpovednosť. Znaky trestných činov uvedené v Trestnom zákone vyjadrujú možnosť vzniku takto klasifikovaných skutkov, ako aj nevyhnutnosť podradiť ich pod príslušné skutkové podstaty trestných činov a použiť právne následky uvedené v Trestnom zákone. Súhrn skutkových znakov jednotlivých skutkových podstát trestných činov odráža konkrétny skutok určitej kvantity a kvality. Trestná zodpovednosť vzniká na základe existencie spáchaného skutku, ktorý vykazuje znaky skutkovej podstaty trestného činu.

	Okrem obligatórnych znakov skutkovej podstaty trestného činu, ktorými sú objekt (záujem, hodnota, či spoločenský vzťah chránený trestným právom), objektívna stránka (konanie vrátane opomenutia, následok a príčinná súvislosť medzi konaním a následkom), subjekt (páchateľ) a subjektívna stránka (zavinenie, niekedy aj pohnútka - motív), sa na vyvodenie trestnej zodpovednosti pri prečine vyžaduje aj naplnenie tzv. materiálneho korektívu, ktorý je vyjadrený v ustanovení § 10 ods. 2 Trestného zákona - nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa, je jeho závažnosť nepatrná.

	Z výsledkov vykonaného dokazovania, z výsluchu samotného obvineného a zabezpečených listinných dôkazov jednoznačne vyplýva, že obvinený svojím konaním nenaplnil zákonné znaky skutkovej podstaty prečinu marenia výkonu úradného rozhodnutia podľa § 348 ods. 1 písm. a) Trestného zákona, nebol naplnený obligatórny znak subjektívnej stránky tohto trestného činu, a to úmysel spáchať trestný čin. 

	Vzhľadom na spôsob života, ktorý viedol obvinený počas rozhodnej doby, kedy vedel, že má nastúpiť výkon trestu, nemožno vyvodiť záver, že úmyselne nenastúpil výkon trestu odňatia slobody v stanovenej lehote bez vážneho dôvodu. 

	Zavinenie vo forme úmyslu je vybudované na zložkách vedomostnej aj vôľovej. Podľa stupňa naplnenia vôľovej zložky rozlišujeme úmysel priamy a nepriamy. Zavinenie, ktoré je obligatórnym znakom subjektívnej stránky nie je možné v tomto konkrétnom prípade ustáliť ani vo forme priameho úmyslu podľa § 15 písm. a) Trestného zákona, ani vo forme nepriameho úmyslu podľa § 15 písm. b) Trestného zákona. Je potrebné poukázať na skutočnosť, že obvinený nebol riadne poučený o následkoch nenastúpenia výkonu trestu, či už vo výzve na nástup do výkonu trestu, alebo v uzneseniach súdu, ktorými bolo rozhodované o zamietnutí jeho žiadostí o odklad. Nebol poučený ani o tom, že žiadosť o odklad nemá odkladný účinok, rozhodnutie o zamietnutí žiadosti je právoplatné a vykonateľné ihneď, nebude viac vyzývaný na nástup do výkonu trestu aj napriek skutočnosti, že mal povinnosť nastúpiť najneskôr 20.9.2013, pričom súd o jeho žiadosti rozhodol 24.9.2013 a bolo mu doručené 4.10.2013. 

	Takto vyššie popísaným vykonaným dokazovaním bol objektívne zistený skutkový stav spočívajúci v tom, že XXXXX po tom, čo dňa 4.9.2013 osobne prevzal výzvu Okresného súdu v Kežmarku sp. zn. XXXXX z 30.8.2013, na základe ktorej mal najneskôr v priebehu dňa 20.9.2013 nastúpiť do Ústavu na výkon väzby Prešov na výkon trestu odňatia slobody v trvaní 7 mesiacov nepodmienečne, ktorý mu bol uložený trestným rozkazom Okresného súdu XXXXX, sp. zn. XXXXX z 10.4.2013, ktorý nadobudol právoplatnosť 24.4.2013, do tohto bez vážneho dôvodu nenastúpil a do jeho výkonu bol dodaný 31.1.2014, avšak nenaplnil pojmové znaky skutkovej podstaty prečinu marenia výkonu úradného rozhodnutia podľa § 348 ods. 1 písm. a) Trestného zákona, ani iného trestného činu uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona, nakoľko vychádzajúc zo zabezpečených listinných dôkazov je potrebné konštatovať, že konanie obvineného nie je možné kvalifikovať ako prečin marenia výkonu úradného rozhodnutia podľa § 348 ods. 1 písm. a) Trestného zákona z dôvodov absencie formálnej stránky tohto prečinu, a to subjektívnej stránky-zavinenia.

	Vyhodnotením všetkých vyššie uvedených dôkazov, ktoré boli vykonané v priebehu vyšetrovania som dospela k záveru, že konanie obvineného nie je možné kvalifikovať ani ako priestupok v zmysle zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov. 

	Podľa § 2 ods. 10 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.

	Podľa § 2 ods. 12 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.

    	Preskúmaním predloženého vyšetrovacieho spisu s poukazom na vyššie uvedené zistenia, nebolo možné sa s návrhom vyšetrovateľa PZ stotožniť a preto, poukazujúc na základné zásady trestného konania uvedené v ustanovení § 2 ods. 10, ods. 12 Trestného poriadku, postupujem v trestnej veci obvineného XXXXX v súlade s ustanovením § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku. 

	Podľa ustanovenia § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. 

	Podľa ustanovenia § 215 ods. 5 Trestného poriadku uznesenie o zastavení trestného stíhania treba doručiť obvinenému a poškodenému. 

	Podľa ustanovenia § 215 ods. 6 Trestného poriadku obvinený a poškodený môžu proti uzneseniu o zastavení trestného stíhania okrem odseku 1 písm. g) a obvinený aj odseku 3 podať sťažnosť, ktorá má odkladný účinok.

    	Z dôvodov vyššie uvedených preto bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia, rozhodnúť o zastavení trestného stíhania podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora Okresnej prokuratúry XXXXX do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Martina Strižovská
prokurátorka