Krajská prokuratúra Bratislava 
Vajnorská 47, 812 56 Bratislava 1 	

Sp. zn. : 1 Kv 95/14/1100	Bratislava, 1.7.2014
EEČ : 2-7-10-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Trestný čin:	sprenevera podľa § 248 odsek 1, odsek 4 písmeno c Trestného zákona číslo 140/1961 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 403/2004 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Krajskej prokuratúry Bratislava
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
	povolanie: firemný poradca
v Pezinku na XXXXX, v priestoroch spoločnosti XXXXX, a.s. prevzal od poškodeného XXXXX postupne dňa 09.07.1999 finančnú hotovosť 400.000,-Sk (13.277,56 € ), dňa 07.09.1999 finančnú hotovosť 200.000,-Sk (6.638,78 €) a dňa 21.09.1999 finančnú hotovosť 400.000,- Sk (13.277,56 € ) o ktorých finančných prostriedkoch pri ich preberaní tvrdil, že ako spoločnú investíciu ich použije na výstavbu bližšie nešpecifikovaných bytov v XXXXX na ulici XXXXX č. XXXXX, ktorú však reálne neuskutočnil, zverené finančné prostriedky nevrátil, použil ich na iný účel a spôsobil tak poškodenému XXXXX škodu vo výške 1.000.000,- Sk  (33.193,91 €),

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa Úradu justičnej a kriminálnej polície OR PZ XXXXX XXXXX sp. zn. ORP XXXXX Va z 14.4.2004 bolo podľa § 163 ods. 1 Tr. por. vznesené obvinenie XXXXX pre trestný čin sprenevery podľa § 248 ods. 1, ods. 3 písm. b/ Tr. zák. (zák. č. 140/1961 Z. z.) na skutkovom základe uvedenom vo výrokovej Časti tohto uznesenia.
XXXXX prokuratúry XXXXX po ukončení vyšetrovania a predložení návrhu na podanie obžaloby listom z 15.5.2013 upovedomil obvineného o tom, že jeho konanie bude ďalej posudzované ako trestný čin sprenevery podľa § 248 ods. 1, ods. 4 písm. c/ Tr. zák. (zák. č. 140/1961 Z. z.).
V priebehu prípravného konania bol vykonaný a zabezpečený celý rad dôkazov, na základe ktorých prislúcha prokurátorovi vo veci rozhodnúť.
Ku skutku bol dňa 22.2.2010 v postavení obvineného vypočutý XXXXX, ktorý spáchanie akejkoľvek trestnej činnosti poprel. Vo svojej výpovedi uviedol, že v inkriminovanom období pôsobil ako predseda predstavenstva a.s. XXXXX, so sídlom v XXXXX na XXXXX ulici č. 3. Spoločnosť sa zaoberala distribúciou potravín. Poškodeného XXXXX pozná osobne aj z obchodných vzťahov. Firma poškodeného sa starala o vozový park akciovej spoločnosti. Pri jednej veľkej zákazke sa začali spolu baviť o tom, či by XXXXX nechcel vystupovať v akciovej spoločnosti XXXXX ako investor s tým, Že mu bude „akciovka" vyplácať 18 percentný úrok z investovanej čiastky, ktorá v prvom momente bola 400 000,- Sk. Úrok sa mal vyplácať každý mesiac. Vzhľadom k tomu, že akciová spoločnosť mala uhradiť v prospech spoločnosti XXXXX 400 000,- Sk za vykonané Opravy a údržbu vozidiel dohodli sa, že túto sumu akciová spoločnosť XXXXX nezaplatí, avšak ich zúčtoval do účtovníctva firmy a zaviazal sa prvých 18 percent zaplatiť do 30 dní odo dňa požičania, teda do augusta 1999. O krátky čas prišiel XXXXX s návrhom, že celkovú sumu navýši na 1 milión Sk. Podpísali prvú zápisnicu o pôžičke 400000,- Sk a druhá bola na 600000,- Sk, obe spísali pred notárom. Úroky splácali od augusta 1999 asi až do konca roka, asi 6-7 splátok. Koncom roka 1999 sa dostala a.s. XXXXX do ťažkostí, spoločnosť nevládala vyplácať 18 percentný úrok. Dohodli sa preto s XXXXX, že ďalšie mesačne splátky budú ako splátka istiny a nie ako splátka úroku, išlo teda o vrátenie peňazí,
Začiatkom roka 2000 došlo k predaju jeho akcií v spoločnosti XXXXX XXXXX, ktorá v spoločnosti pôsobila ako účtovná manažérka. Mala mu vyplatiť 750000,- Sk na jeho vlastný účet a on mal tieto peniaze zaplatiť poškodenému. O tomto všetkom bol poškodený informovaný a súhlasil s tým. XXXXX peniaze nezaplatila z neznámych dôvodov i napriek tomu, že akciovú spoločnosť prebrala. Ďalšie splátky riešil z vlastného vrecka, išlo len o čiastkové platby asi tak do marca až apríla roku 2000. Keďže videli, že pani XXXXX neuhradí dohodnutú finančnú čiastku, s poškodeným uzavreli dohodu, že on sám mu odstúpi jednu bytovú jednotku z jeho investičnej akcie v XXXXX
Peniaze, ktoré si firma požičala, boli určené na chod firmy a nie na výstavbu bytov. Skôr než prišlo k podpisu zmluvy o výstavbe bytov so spoločnosťou XXXXX, odcestoval do USA, kde zotrval viac ako mienil. K podpisu zmluvy nedošlo, domnieva sa že za tým bol dôvod jeho osobnej neprítomnosti a to i napriek tomu, že na to splnomocnil matku. S p. XXXXX bol v tom čase v kontakte cez e-mail. Odmieta tvrdenie, že by sa on sám obohatil o milión Sk, popiera tvrdenie, že peniaze p. XXXXX požičal jemu a nie jeho firme XXXXX. Všetky peniaze išli na účet firmy, prvých 400 000,- Sk nevideli, nakoľko tieto boli započítané za opravu áut, ktorú robil p. XXXXX, ostatných 600 000,- Sk išlo na účet firmy. V čase keď si peniaze požičiaval, nevedel ako firma skončí.
Výpoveď upresnil v tom smere, že veľká časť peňazí išla na úhradu faktúr a iné prevádzkové náklady. Účet spoločnosti XXXXX nezrušil, zostal spoločnosti XXXXX po predaji akcií XXXXX. Nemôže ísť o spreneveru, keď finančné prostriedky boli zúčtované v spoločnosti XXXXX neboli použité ním osobne, on vo veci figuroval ako ručiteľ predmetnej spoločnosti.
Obvinený svoju výpoveď doplnil dňa 5.12.2012 kedy uviedol, že peniaze prijaté od poškodeného Ing. XXXXX boli ako pôžička do firmy XXXXX a.s. a nijako nesúviseli s jeho osobnou aktivitou, obsahom ktorej bola nadstavba bytov na XXXXX ulici v XXXXX Suma vo výške 518 225,-Sk, ktorá je podložená aj účtovnými a inými dokladmi, ktoré sú založené vo vyšetrovacom spise, bola prefinancovaná z jeho osobných zdrojov a nemá nič spoločné s úverom od poškodeného.
Svedok - poškodený XXXXX dňa 5.2.2004 vypovedal, že XXXXX spoznal najprv ako zákazníka, ktorý chodil ku nemu na opravu vozidiel. Opravy v plnom rozsahu hradil. Niekedy v mesiaci máj až jún 1999 prišiel za ním XXXXX a hovoril o tom, že v XXXXX na XXXXX ul. č. 72 ide vykonávať prestavbu podkrovia na bytové jednotky. Po tom, ako mu obvinený predložil zmluvu o nadstavbe, výpis z LV a ďalšie dokumenty, o jeden z týchto bytov prejavil záujem. Byt však bližšie nekonkretizovali, nakoľko ešte nebola vyhotovená projektová dokumentácia. Dňa 8.7.1999 išli k notárke, kde spísali notársku zápisnicu. Keďže nebolo možné konkretizovať byt, o ktorý by mal záujem, obsahom notárskej zápisnice bola pôžička poskytnutá XXXXX vo výške 400 000,- Sk na dobu neurčitú s tým, že ak ho vyzve písomne, je povinný mu túto finančnú čiastku vrátiť do 30 dní. Dňa 9.7.1999 prišiel do firmy obvineného a odovzdal mu 400 000,-XXXXX mu vystavil pokladničný doklad. V tom čase tu bola prítomná i XXXXX.
Následne ho obvinený informoval, že nechal vyhotoviť projektovú dokumentáciu, o čom mu predložil Zmluvu o dielo s projektantom Ing. arch. XXXXX, spísanú 29.7.1999. Cena za jej vyhotovenie bola určená na 279 500,- Sk. Obvinený mu povedal, že podnikol kroky k vydaniu stavebného povolenia. K tomu potreboval ďalšie peniaze a preto 21.9.1999 spísali u notárky ďalšiu notársku zápisnicu, predmetom ktorej bola pôžička 600 000,- Sk v prospech XXXXX. Súčasťou notárskej zápisnice bola podmienka, že ak obvineného písomne vyzve na jej vrátenie, je tak povinný urobiť do 30 dní. Suma bola vyplatená na dvakrát a to 7.9.1999 a 21.9.1999. Peniaze obvinenému odovzdal za prítomnosti pani XXXXX. Dňa 10.12.1999 bolo vydané stavebné povolenie, ktoré mu obvinený predložil. Následne mal obvinený zabezpečiť stavebnú firmu, k čomu však nedošlo. Podozrenie v ňom skrslo na konci mesiaca apríl 2000, pretože sa so stavbou nič nedialo. Obvinený sa vyhováral, že ešte nemá stále potrebný počet zákazníkov, nevedel mu uviesť názov firmy, ktorá by mala nadstavbu realizovať a preto ho požiadal písomne o vrátenie 1 000 000,- Sk. Žiadosť obvinený prevzal. Od toho dňa obvineného nevidel, nemohol sa s ním skontaktovať. Až od matky obvineného sa dozvedel, že je v Amerike. Následne sa XXXXX s ním spojil e-mailom, vyhováral sa, že byty ešte nepredal, tieto sa však nezačali ani stavať. Sľuboval mu pôžičku splácať po 400 USD, k čomu však nedošlo.
V rámci trestného konania žiada náhradu škody vo výške jeden milión Sk bez úrokov, ktoré si v trestnom konaní neuplatňuje.

Medzi obv. XXXXX a svedkom-poškodeným XXXXX    bola    31.8.2010    vykonaná    konfrontácia.    Pri konfrontácii obvinený zotrval na svojej výpovedi a opakovane uviedol, že pôžička v celkovej výške 1 000 000,- Sk bola určená pre firmu XXXXX ktorej on bol v tom čase 70 %-ným akcionárom, pričom on sám, ako fyzická osoba, sa zaručil pánovi XXXXX svojím osobným majetkom. Pri prvej sume vo výške 400000,- Sk došlo k započítaniu z dôvodu, že spoločnosť XXXXX dlžila firme poškodeného za opravy vozidiel. Po určitom čase, kedy vyplácali poškodenému dohodnutý úrok, došlo k navýšeniu sumy o ďalších 600 000,- Sk za tých istých úrokových podmienok. V roku 1999 sa dostala firma XXXXX do finančných problémov, nedokázal vyplácať úroky poškodenému a preto sa dohodli na zmrazení pôžičky vo výške asi 900 000,-Sk s tým, že on sám začne vyplácať ako fyzická osoba túto čiastku poškodenému. Poškodený sa obával o svoje peniaze a až vtedy došlo na nejaké byty v XXXXX. Toto bola posledná šanca ako garantovať vrátenie pôžičky XXXXX. „Akciovku" XXXXX predal aj s dlhom vo vzťahu k XXXXX Peniaze, ktoré mu na výstavbu bytov vyplatili iné osoby, týmto vrátil, mal s nimi Zmluvu o budúcej zmluve, bolo to aj v katastri. I keď peniaze od XXXXX dostal skôr, tieto neriešil, keďže táto pôžička s bytmi nesúvisela.
Svedok - poškodený XXXXX uviedol, že si nie je vedomý pohľadávky vo výške 400 000,- Sk voči spoločnosti XXXXX z dôvodu ktorého prezrie všetky faktúry. Zotrval na výpovedi keď uviedol, že peniaze požičal XXXXX a on mu za to sľúbil byt. O tom, čo urobil s peniazmi, nemá vedomosť. Potvrdil, že niekoľko mesiacov dochádzalo k vyplácaniu úroku v zmysle dohody. Nevedel logicky zdôvodniť, z akého dôvodu mu mal XXXXX vyplácať úroky z požičaných peňazí, keď za tieto mu mal postaviť byt. Na otázku vyšetrovateľa uviedol, že XXXXX mu mal dať byt, dlho sa nič nedialo a byt nezačal ani stavať tak sa dohodli na úroku a tento mu začal splácať.
XXXXX dňa 4.7.2012 doplnil svoju výpoveď a súčasne predložil faktúry vystavené v rokoch 1997 až 1999 pre spoločnosť XXXXX a.s. ako odberateľa. Podľa jeho vyjadrenia všetky faktúry boli uhradené v hotovosti, o čom, nie však vo všetkých účtových prípadoch, predložil príjmové doklady. Vo vzťahu k odovzdaniu finančnej hotovosti XXXXX uviedol, že nemá vedomosť o tom, prečo na príjmových doldadoch figuruje spoločnosť XXXXX, myslí si, že to robila pani XXXXX, ktorá bola zamestnaná v tejto spoločnosti a preto tam dala firemnú pečiatku.
Nevedel sa vyjadriť k tomu, či mal XXXXX alebo spoločnosť XXXXX v tom čase finančné problémy. Tiež sa nevedel vyjadriť pre odstup času k tomu, z akého dôvodu nebola včas uhradená faktúra č. 26. Potvrdil však, že faktúra bola splatená na dvakrát, pričom druhá časť platby bola realizovaná 7.9.1999, teda v deň, kedy XXXXX požičal ďalších 200 000,- Sk.
XXXXX. rod. XXXXX uviedla, že u XXXXX pracovala 5-6 rokov na pozícii ekonómka. Podnikal vo viacerých oblastiach, hlavnú časť zisku vytvárala spoločnosť XXXXX pozná, staral sa o vozový park. Asi v septembri 1999 jej XXXXX povedal, že XXXXX mu požičiava peniaze, o účele ju neinformoval. Domnievala sa, že je to pre spoločnosť XXXXX, aby mohla splatiť svoje záväzky. O presnej výške pôžičky nevedela. 9.7.1999 prišiel do firmy pán XXXXX. O krátky Čas ju zavolal XXXXX a požiadal ju, aby vystavila príjmový pokladničný doklad na 400 000,- Sk. Jeden výtlačok odovzdala XXXXX a druhý založila do pokladne. V skutočnosti peniaze nevidela. Na príjmovom doklade 47.9. 1999 je jej podpis, za akých okolností došlo k jeho vypísaniu si už nepamätá. Príjmový doklad z 21.9.1999 ona nevypisovala. K pečiatke na príjmových dokladoch uviedla, že sám XXXXX jej povedal, že doklady má opatriť pečiatkou XXXXX Ona nedisponuje žiadnymi potvrdeniami, písomnosťami alebo dokumentmi, ktoré by dokazovali existenciu jednotlivých pôžičiek.
K výstavbe bytových jednotiek v XXXXX uviedla, že XXXXX ju nahováral, aby si odkúpila byt, ktorý bude stavať na XXXXX ulici. Vie, že na byty pobral nejaké zálohy, avšak tieto nepostavil.
Spoločnosť XXXXX bola v dobrej finančnej kondícii. Ona sama mala záujem na odkúpení akcií spoločnosti. S XXXXX sa dohodli, ktorých veriteľov vyplatí ona. 17.3.2000 spísali notársku zápisnicu, mali sa stretnúť na druhý deň, avšak k stretnutiu nedošlo. Peniaze za kúpu XXXXXevyplatila. O záväzkoch spoločnosti voči XXXXX nevedela, XXXXX o tom nehovoril. Celé účtovníctvo si zobral XXXXX.
Svcdkyňa Ing. arch. XXXXX vypovedala, že s pánom XXXXX prišla do kontaktu po prvýkrát v roku 1998,  a to v súvislosti s vypracovaním projektu na územné rozhodnutie. Na základe vzájomnej konzultácie uzatvorili Zmluvu o dielo XXXXX, obsahom ktorej bolo vypracovanie projektu pre stavebné povolenie a súvisiaca inžinierska činnosť. Územné rozhodnutie bolo vydané 25.6.1999 OÚ XXXXX pod č. XXXXX a nadobudlo právoplatnosť 21.7.1999. Týkalo sa nadstavby 8 bytových jednotiek na XXXXX ulici č. XXXXX v XXXXX Všetky platobné podmienky, ktoré boli určené v Zmluve o dielo, pán XXXXX dodržal. Okrem činnosti súvisiacej s územným rozhodnutím spracovala na základe druhej Zmluvy o dielo XXXXX podklady pre stavebné povolenie. Predložila, okrem oboch Zmlúv o dielo, i kópiu vrchnej obálky projektu a cenovú ponuku od jedného zo stavebných dodávateľov, v tomto prípade XXXXX Pán XXXXX dodržal i platobné podmienky v zmysle Zmluvy o dielo XXXXX až na poslednú splátku vo výške 40 775,- Sk, ktorú neuhradil dodnes.
Niekedy v roku 2001 ju kontaktoval pán XXXXX a požiadal ju, aby jeho zástupcovi pánovi XXXXX odovzdala projekt a doklady. Trvala však na tom, aby bola v protokole uvedená i dlžná čiastka. Domnieva sa, že pán XXXXX robil všetky kroky pre to, aby dodržal lehotu na zahájenie stavby. Potvrdila, že pán XXXXX ich spoločnosti uhradil 518 725,- Sk. Okrem týchto nákladov odhadla ďalšie náklady na prieskumné a projektové práce vo výške 150 000,- až 300 000,- Sk, kúpu plochy strechy asi 1 milión Sk a iné režijné náklady.
XXXXX dňa 22. 3. 2004  a 7.12.2012 uviedla, že mala záujem o byt na XXXXX ulici č. XXXXX v XXXXX. Nevie, či jej byty ponúkal pán XXXXX alebo niekto iný. Pre odstup času si len spomína, že tri byty, o ktoré mala záujem, bezodplatne previedla na pána XXXXX, XXXXX a XXXXX z dôvodu, že sa dlho nič so stavbou nedialo a pána XXXXX nemohla zohnať. Medzi nimi neexistujú žiadne pohľadávky.
XXXXX vypovedal, že je manželom sestry obvineného. V inkriminovaní čase obvinenému požičal 500 alebo 600 000,- Sk na výstavbu bytov v XXXXX. Celá výstavba sa však naťahovala a preto chcel svoje peniaza späť. Tieto mu boli vrátené.
XXXXX uviedla, že v spoločnosti XXXXX je síce vedená ako Štatutárny orgán, avšak ojej činnosti nič nevie, všetko má na starosti jej brat XXXXX. O výstavbe bytov v XXXXX vie len okrajovo, do tohto projektu sa rozhodol investovať aj jej manžel. Stavebné povolenie stratilo platnosť, následne sa strecha predala nejakým dvom pánom. Všetky peniaze potom previedla bratovi do Ameriky okrem tých, ktoré investoval jej manžel. K majetkovým a finančným pomerom jej brata sa vyjadriť nevie.
XXXXX uviedol, že v minulosti bol konateľom spoločnosti XXXXX S pánmi XXXXX a XXXXX neuzatvoril žiadnu zmluvu týkajúcu sa nadstavby bytov na XXXXX ulici v XXXXX Tieto osoby nepozná. Rovnako nepozná ani pána XXXXX. Vzhľadom k tomu, že ide o vec spred viac ako 10 rokov, nevie sa k nej vyjadriť.
XXXXX vypovedal, že v minulosti bol konateľom spoločnosti XXXXX S pánmi XXXXX a XXXXX neuzatvoril žiadnu zmluvu týkajúcu sa nadstavby bytov na XXXXX ulici v XXXXX Tieto osoby nepozná. Rovnako nepozná ani pána XXXXX Nepamätá si, či s niektorým z nich komunikoval. Cenová ponuka mohla byť vypracovaná, keďže ich robil niekoľko mesačne. Na nič bližšie si nespomína, a to pre značný časový odstup.
XXXXX ako matka obvineného odmietla vypovedať.
V rámci vyšetrovania predložili strany v konaní a svedkovia listinné materiály. Na posúdenie veci majú podstatný vplyv :
-	Fotokópie príjmových dokladov vystavených spoločnosťou XXXXX,
XXXXX 17, XXXXX v dňoch:
9.7.1999 na sumu 400 000,- Sk, účel pôžička, prijaté od XXXXX, XXXXX 10,XXXXX,
7.9.1999 na sumu 200 000,- Sk, účel pôžička, prijaté od p. XXXXX XXXXX 21.9.1999 na sumu 400 000,- Sk, účel pôžička, prijaté od XXXXX,
·	Zmluva o nadstavbe bytov z 20.10.1998 uzatvorená medzi Hlavným mestom SR Bratislavou, v zastúpení prom hist. XXXXX, Mestská časť Bratislava - Ružinov, zastúpená XXXXX, starostom a XXXXX, trvalé bytom  XXXXX, XXXXX 17, predmetom ktorej je nadstavba obytného domu na XXXXX ulici č. XXXXX v XXXXX
·	Výpis s listu vlastníctva č. XXXXX XXXXX XXXXX,
·	Splnomocnenie XXXXX pre Ing. arch. XXXXX z 1.3.1999 na zastupovanie vo veciach územného a stavebného konania stavby : nadstavba XXXXX XXXXX XXXXX, XXXXX,
·	Splnomocnenie XXXXX pre Ing. arch. XXXXX z 1.3.1999 na zastupovanie vo veciach územného a stavebného konania stavby : nadstavba XXXXX XXXXX XXXXX, XXXXX,
·	Splnomocnenie XXXXX pre XXXXX z 20.10.2000 na zastupovanie vo veciach týkajúcich sa Zmlúv o postúpení práv a povinností na výstavbu bytov na XXXXX
·	Zmluva o diele č. XXXXX z 8.3.1999 uzavretá medzi zhotoviteľom Ing. arch. XXXXX a objednávateľom XXXXX, obsahom ktorej je projekt stavby: XXXXX XXXXX bytov XXXXX a inžinierska činnosť,
·	Úvodná strana projektu XXXXX XXXXX XXXXX pre investora XXXXX, projekt stavby pre stavebné povolenie,
·	Fotokópia inzerátu o pripravovanej výstavbe podkrovných mezonetovýeh bytov na XXXXX zverejneného v inzertných novinách Slovensko a reality č. XXXXX, 23.7.1999,
·	Zmluva o diele č. XXXXX z 29.7.1999 uzavretá medzi zhotoviteľom Ing. arch. XXXXX a objednávateľom XXXXX, obsahom ktorej je projekt stavby pre realizáciu stavby: XXXXX; realizačný projekt stavby,
·	List Ing. arch. XXXXX z 14.12.2000 - upomienka XXXXX na úhradu 40 775,- Sk, vystavené príjmové doklady na 85 000,- Sk,
·	Cenová kalkulácia pre projekt stavby pre realizáciu stavby: XXXXX, celková zmluvná cena 279 500,- Sk,
·	Dohoda o odovzdaní a prevzatí dokumentácie, spísaná medzi Ing. arch. XXXXX a XXXXX 14.1.2002, obsahom ktorej je aj záväzok XXXXX voči Ing. arch. XXXXX vo výške 40 775,-Sk,
·	XXXXX úradu XXXXX č.j. XXXXX z 25.6.1999 o umiestnení stavby č. XXXXX XXXXX, stavebníci XXXXX a XXXXX,
·	Stavebné povolenie vydané Okresným úradom XXXXX č.j. XXXXX z 10.12.1999, XXXXX, stavebníci XXXXX a XXXXX,
·	XXXXX úradu XXXXX č.j. XXXXX z 22.3.2000, ktorým bolo zastavené konanie vo veci vydania stavebného povolenia na stavbu XXXXX,
·	Notárska zápisnica z XXXXX spísaná z titulu zmluvy o pôžičke 400000,-Sk a vy hlásenia povinnej osoby o súhlase s vykonateľnosťou a exekúciou, uzatvorená medzi veriteľom XXXXX a dlžníkom XXXXX, obsahom ktorej je i záväzok dlžníka vrátiť požičanú sumu spolu s úrokmi veriteľovi do 30 dní od písomnej výzvy veriteľa na vrátenie pôžičky a záväzok dlžníka zaplatiť veriteľovi úroky vo výške 18 % ročne, pričom úroky sú splatné mesačne, vždy do 15 dňa nasledujúceho mesiaca, najneskôr so splatnosťou pôžičky,
·	Notárska zápisnica z XXXXX spísaná z titulu zmluvy o pôžičke 600 000,- Sk bez udania účelu a osvedčenie podľa § 56 zák. č. 323/1992 Z. z. o vyhlásení účastníka o právne významných skutočnostiach, ktoré by mohli byť podkladom pre uplatnenie práv, uzatvorená medzi veriteľom XXXXX a dlžníkom XXXXX, obsahom ktorej je i záväzok dlžníka vrátiť požičanú sumu spolu s úrokmi veriteľovi do 30 dní od písomnej výzvy veriteľa na vrátenie pôžičky a záväzok dlžníka zaplatiť veriteľovi úroky vo výške 18 % ročne, pričom úroky sú splatné mesačne, vždy do 15 dňa nasledujúceho mesiaca, najneskôr so splatnosťou pôžičky,
·	Výzva XXXXX XXXXX na vrátenie dlžnej sumy aj s úrokmi vo výške 1 018 810,- Sk, ktorú XXXXX prevzal proti podpisu 19.10.2000,
·	Faktúry vystavené dodávateľom XXXXX pre spoločnosť XXXXX
·	7Výpisy z obchodného registra na a.s. XXXXX - XXXXX spoločník, konateľ, s.r.o. XXXXX - XXXXX, spoločník, konateľ, XXXXX -XXXXX spoločník, konateľ,
·	Výpis zo živnostenského registra na osobu XXXXX, Výpis z obchodného registra na osobu XXXXX,
·	Uznesenie XXXXX sudu XXXXX sp. zn. XXXXX z 30.4.1999, ktorým bol povolený zápis spoločnosti XXXXX,
·	List Mestskej časti Bratislava - XXXXX z 8.4.2004, ktorým starosta mestskej časti informuje, že stavebne povolenie stratilo platnosť,
·	List XXXXX adresovaný XXXXX z 31.10.2001, v ktorom obvinený poškodenému oznamuje, že sa snaží riešiť vzniknutú situáciu,
·	-	Zmluva o odplatnom prevode cenných papierov uzavretá medzi XXXXX
XXXXX XXXXX ako prevodcami a XXXXX
ako nadobúdateľom dňa 17.3.2000, obsahom ktorej je predaj akcií spoločnosti
XXXXX za odplatu v celkovej sume 600 000,- Sk,
·	Preberací protokol medzi XXXXX a XXXXX z 11.2.2000 o prevzatí hmotného a nehmotného majetku a účtovnej evidencie spoločnosti XXXXX
·	Notárska zápisnica o priebehu valného zhromaždenia a.s. XXXXX z 17.3.2000,
·	Výpis z obchodného registra - výmaz obchodnej spoločnosti XXXXX XXXXX, XXXXX dňom 16.8.2004, návrh na vyhlásenie konkurzu na majetok dlžníka XXXXX, XXXXX. zamietnutý- pre nemajetnosť,
·	Daňové priznania na dani z príjmov fyzických osôb za roky 1998 až 2000 na osobu XXXXX,
·	Daňové priznania k dani z príjmov fyzických osôb za roky 1994 až 2001 na osobu XXXXX.
·	Podľa § 3 ods. 1 Tr. zák. (zák. č. 140/1961 Z.z. v znení účinnom v čase spáchania skutku, ďalej len Tr. zák.) trestným činom je čin pre spoločnosť nebezpečný, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone.
·	Pod pojmom znaky uvedené v tomto zákone sa rozumejú zákonné znaky skutkovej podstaty, medzi ktoré sa radia: subjekt (páchateľ), subjektívna stránka (zavinenie), objekt (chránený záujem) a objektívna stránka (konanie, vrátane opomenutia, príčinná súvislosť a následok).
·	Z citácie vyššie uvedených zákonných ustanovení Trestného zákona je zrejmé, že na to, aby bolo možné určité konanie kvalifikovať ako trestný čin, je nevyhnutné, aby vykazovalo všetky obligatórne znaky niektorej zo skutkových podstát trestných činov uvedených v Osobitnej časti Trestného zákona.
·	Trestného činu sprenevery podľa § 248 ods. 1, ods. 4 písm. c/ Tr. zák. sa dopustí ten, kto si prisvojí cudziu vec, ktorá nm bola zverená, a spôsobí tak na cudzom majetku značnú škodu.
·	Podľa § 89 ods. 13 Tr. zák. škodou nie nepatrnou sa rozumie škoda dosahujúca najmenej dvojnásobok najnižšej mesačnej mzdy, škodou nie malou sa rozumie suma dosahujúca najmenej šesťnásobok takej mzdy, väčšou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej dvadsaťnásobok takej mzdy, značnou škodou suma dosahujúca najmenej   stonásobok  takej   mzdy  a  škodou veľkého  rozsahu  suma  dosahujúca
·	najmenej päťstonásobok takej mzdy. Tieto hľadiská sa použijú obdobne na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.
·	Podľa § 16 ods. 1 Tr. zák. sa trestnosť činu posudzuje podľa zákona účinného v čase, keď bol čin spáchaný; podľa neskoršieho zákona sa posudzuje len vtedy, ak je to pre páchateľa priaznivejšie.
·	Na účely Trestného zákona, pre posúdenie konania páchateľa majetkového trestného činu, sa za použitia vyššie uvedeného ustanovenia aplikovalo Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 428/2005 Z. z., ktoré nadobudlo účinnosť dňom 1.10.2005, ktorým sa menila výška minimálnej mzdy na 6 900,- Sk.
·	Pri trestnom čine sprenevery je predmetom útoku cudzia vec, ktorá je páchateľovi zverená. Z povahy tohto trestného činu vyplýva, že je to spravidla vec individuálne určená. Veci zastupiteľné môžu byť spreneverené, ak má držiteľ povinnosť vrátiť tú istú vec, a nie vec toho istého druhu a množstva, alebo ak sa páchateľ zbaví možnosti vrátiť veci ich prisvojením. Uvedené prichádza do úvahy v prípade, ak zverenou vecou sú peniaze, ktoré páchateľ utratí a nemá možnosť, zverené peniaze včas vrátiť, pričom sa súčasne vyžaduje aj existencia subjektívnej stránky, teda vedomosť páchateľa v čase prisvojenia veci- peňazí o tom, že ich nebude môcť vrátiť, a pre ten prípad je s tým aj uzrozumený.
·	Vec je zverená do výlučnej faktickej moci iného jej odovzdaním, pričom spravidla je odovzdaná za tým účelom, aby s ňou páchateľ nakladal určitým spôsobom.
·	Ak sú inej osobe zverené peniaze, je potrebné rozlišovať, či na túto osobu prechádza aj vlastnícke právo k nim a pôvodnému vlastníkovi vzniká len určitá pohľadávka alebo či vlastnícke právo neprechádza a peniaze sú inej osobe iba zverené napr. do úschovy, k obstaraniu určitej záležitosti a pod. Pri posudzovaní týchto skutočností je potrebné vychádzať z príslušnej právnej úpravy, prípadne z obsahu zmluvy, na základe ktorej došlo k odovzdaniu a prevzatiu peňazí, pretože trestným činom nie je možné nadobudnúť vlastnícke práva, ale len získať možnosť neobmedzenej dispozície s vecou.
·	Pri trestnom čine sprenevery si páchateľ prisvojí cudziu vec, ktorá mu bola zverená, ak s vecou naloží v rozpore s účelom, ku ktorému mu bola daná do dispozície, a to spôsobom, ktorý marí základný účel zverenia. Prisvojenie si cudzej veci je také nakladanie s vecou, ktoré má vylúčiť toho, kto vec páchateľovi zveril, z dispozície s ňou.
·	zmysle § 2 ods. 10 Tr. por. orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.
·	zmysle § 2 ods. 12 Tr. por. orgány činné v trestnom konaní hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne.
Vyšetrovanie predmetnej trestnej veci bolo začaté na základe trestného oznámenia, ktoré podal 2.12.2003, teda s časovým odstupom viac ako štyroch rokov, poškodený XXXXX a to pre trestný čin podvodu podľa § 250 ods. 1, ods. 3 písm. b/ Tr. zák. Na podklade vykonaných dôkazov vyšetrovateľ 14.4.2004 vzniesol obvinenie XXXXX pre trestný čin sprenevery podľa § 248 ods. 1, ods. 3 písm. b/ Tr. zák., ktorá právna kvalifikácia bola po doručení návrhu na podanie obžaloby na okresnú prokuratúru prokurátorom upravená na ustanovenie § 248 ods. 1, ods. 4 písm. b/ Tr. zák.
V rámci vyšetrovania bolo jednoznačne dokázané, že poškodený XXXXX, v období od 9.7.1999 do 21.9.1999, požičal obv. XXXXX peniaze v celkovej sume 1 000 000,- Sk. Túto skutočnosť potvrdzuje nielen poškodený ale i sám obvinený. Pravdivosti ich tvrdení nasvedčujú dve notárske zápisnice. Notárska zápisnica z XXXXX spísaná z titulu zmluvy o pôžičke 400000,- Sk (bez udania účelu) a vyhlásenia povinnej osoby o súhlase s vykonateľnosťou a exekúciou, uzatvorená medzi veriteľom XXXXX a dlžníkom XXXXX, obsahom ktorej je i záväzok dlžníka vrátiť požičanú sumu spolu s úrokmi veriteľovi do 30 dní od písomnej výzvy veriteľa na vrátenie pôžičky a záväzok dlžníka zaplatiť veriteľovi úroky vo výške 18 % ročne, pričom úroky sú splatné mesačne, vždy do 15 dňa nasledujúceho mesiaca, najneskôr so splatnosťou pôžičky a notárska zápisnica z 21.9.1999 spísaná z titulu zmluvy o pôžičke 600 000,- Sk bez udania účelu a osvedčenie podľa § 56 zák. č. 323/1992 Z. z. o vyhlásení účastníka opravne významných skutočnostiach, ktoré by mohli byť podkladom pre uplatnenie práv, uzatvorená medzi veriteľom XXXXX a dlžníkom XXXXX, obsahom ktorej je i záväzok dlžníka vrátiť požičanú sumu spolu s úrokmi veriteľovi do 30 dní od písomnej výzvy veriteľa na vrátenie pôžičky a záväzok dlžníka zaplatiť veriteľovi úroky vo výške 18 % ročne, pričom úroky sú splatné mesačne, vždy do 15 dňa nasledujúceho mesiaca, najneskôr so splatnosťou pôžičky.
Žiadnym z vykonaných dôkazov však nebolo bezpečne dokázané na aký účel. z akého dôvodu, resp, na obstaranie akej záležitosti boli peniaze určené.
Poškodený XXXXX od samého začiatku vo svojich výpovediach i pri konfrontácii uvádza, že peniaze v celej sume boli určené na kúpu bližšie nešpecifikovaného bytu, ktorého výstavbu mal realizovať v rámci nadstavby bytového domu obvinený v XXXXX na XXXXX Poškodený v čase poskytnutia finančných prostriedkov vedel, že výstavba bytov sa ešte nerealizuje, práce sú len v štádiu spracovávania projektovej dokumentácie.
XXXXX vo svojich výpovediach a tiež pri konfrontácii uviedol, že peniaze poskytnuté poškodeným XXXXX boli určené na chod XXXXX o čom poškodeného vopred informoval. Za poskytnutie finančných prostriedkov mali byť poškodenému, a tiež aj určitý čas boli, mesačne vyplácané úroky, čo potvrdil aj sám poškodený. Z dôvodu akejsi „istoty" obvinený a poškodený spísali dve notárske zápisnice, ktorými obvinený potvrdil prevzatie 400 000,- Sk a 600 000,- Sk ako pôžičky od XXXXX. Účel, na ktorý bola pôžička poskytnutá, nie je v žiadnej zápisnici bližšie určený, ba práve naopak, v notárskej zápisnici z XXXXX je uvedené -bez udania účelu.
Výpoveď obvineného do značnej miery podporuje i vyjadrenie svedkyne XXXXX, rod. XXXXX. Svedkyňa vo svojej výpovedi uviedla, že XXXXX je povedal,  že XXXXX mu požičiava peniaze. Ako účtovníčka spoločnosti XXXXX vystavila na požiadanie obvineného príjmové doklady 9.7.1999 na sumu 400 000,- Sk a 7.9.1999 na sumu 200 000,- Sk. Príjmové doklady boli opatrené pečiatkou spoločnosti XXXXX.
V rámci preverenia skutočností uvádzaných poškodeným bol, okrem výsluchov svedkov, zabezpečený celý rad listinných dôkazov, ktoré nasvedčujú tomu, že XXXXX, ako fyzická osoba, uzatvoril dňa 20.10.1998 s Hlavným mestom SR Bratislavou, v zastúpení prom. hist XXXXX, Mestská časť Bratislava -Ružinov, zastúpená XXXXX, starostom Zmluvu XXXXX predmetom ktorej je nadstavba obytného domu na XXXXXXXXXX
Za účelom realizácie a naplnenia Zmluvy XXXXX obvinený uzatvoril s Ing. arch. XXXXX Zmluvu o diele č. XXXXX z 8.3.1999, obsahom ktorej je projekt stavby: XXXXX a inžinierska činnosť a následne Zmluvu o diele č. XXXXX z 29.7.1999, obsahom ktorej je projekt stavby pre realizáciu stavby: XXXXX, realizačný projekt stavby.
Následne bolo vydané XXXXX úradu XXXXX č.j. XXXXX z 25.6.1999 o umiestnení stavby č. XXXXX stavebníci XXXXX a XXXXX a stavebné povolenie vydané XXXXX úradom XXXXX Č.j. XXXXX z 10.12.1999, XXXXX č, XXXXX stavebníci XXXXX a XXXXX.
Vyšetrovateľovi sa nepodarilo odstrániť rozpor vo výpovediach obvineného a poškodeného, ktorý sa týka podstaty prejednávanej veci, a to stanovenie účelu, na ktorý mali byť finančne prostriedky použité.
Ak budeme vychádzať z tvrdenia poškodeného, teda, že peniaze boli určené na výstavbu bytu nešpecifikovanej kategórie v XXXXX je nelogické, aby špecifikácia účelu pôžičky nebola v notárskej zápisnici určená. Ba čo viac, je nepochopiteľné a otázne, čo bránilo poškodenému a obvinenému, aby uzatvorili zmluvu o budúcej zmluve, zmluvu o dielo a pod.
Obsah oboch notárskych zápisníc, v ktorých nie je uvedený účel pôžičky a je určené úročenie 18-ími % ročne vedie k záveru, že finančné prostriedky neboli požičané obvinenému na konkrétny účel - výstavbu bytu v nadstavbe bytového domu, ale ako určitý finančný vklad na zabezpečenie chodu spoločnosti resp. pre potreby obvineného, pričom poškodenému mala byť táto pôžička v mesačných splátkach spolu s úrokmi splácaná.
Vzhľadom k vyššie uvedenému je bezpredmetné zaoberať sa otázkou, či peniaze boli alebo neboli určené na konkrétny účel, a to výstavbu bytu, keďže v zmysle obsahu oboch notárskych zápisníc boli určené XXXXX bez bližšej špecifikácie ich použitia. Teda povedané inak, obvinený mohol naložiť s finančnými prostriedkami v celej výške ľubovoľne, pričom nebol viazaný ich účelovosťou. Toto je potvrdené aj faktom, že poškodený nevedel logicky zdôvodniť, prečo mu mal obvinený vyplácať úrok z požičaných peňazí, keď za tieto mu mal postaviť byt.
Sám obvinený nepopiera, že poškodenému nevrátil finančné prostriedky, ktoré mu tento požičal. Podľa jeho vyjadrenia, čo nepriamo potvrdzuje i svedkyňa XXXXX, rod. XXXXX, peniaze použil na chod spoločnosti XXXXX ktorá sa následne dostala do finančných ťažkostí a preto sa rozhodol svoje akcie odplatne previesť práve na XXXXX, rod. XXXXX. K prevodu akcií došlo len formálne, ich hodnota nebola nikdy obvinenému vyplatená. Následne došlo k výmazu obchodnej spoločnosti XXXXX XXXXX dňom 16.8.2004, návrh na vyhlásenie konkurzu na majetok dlžníka XXXXX. bol tiež zamietnutý pre nemajetnosť.
Vzhľadom k absencii účtovnej evidencie však nie je možné preveriť, či peniaze boli vznesené do účtovníctva spoločnosti a na základe toho preveriť hospodárenie v spoločnosti a vysloviť záver, že peniaze, ktoré si obvinený požičal od poškodeného boli použité nehospodárne, s úmyslom ich nevrátiť.
Zmluvu o pôžičke (v čase jej uzavretia) upravovalo znenie § 657 zák. č. 40/1964 Z. z. Občiansky zákonník, v znení zák. .č. 252/1999 Z. z. Z tohto ustanovenia vyplýva, že zmluvou o pôžičke prenecháva veriteľ dlžníkovi veci určené podľa druhu, najmä peniaze, a dlžník sa zaväzuje vrátiť po uplynutí dohodnutej doby veci rovnakého druhu.
Z ustanovenia § 658 ods. 1 Občianskeho zákonníka vyplývalo, že pri peňažnej pôžičke možno dohodnúť úroky.
Vyhodnotením všetkých dôkazov jednotlivo i v ich súhrne som dospela k záveru, že poškodený XXXXX poskytol obv. XXXXX  celkovú  sumu  1 000 000,- Sk ako pôžičku, bez uvedenia na aký účel, z akého dôvodu, resp. na obstaranie akej záležitosti boli peniaze určené. Medzi zmluvnými subjektmi, teda medzi obvineným a poškodeným vznikol vzťah dlžník - veriteľ, z ktorého vyplývala na jednej strane pre poškodeného povinnosť dohodnutú sumu vyplatiť obvinenému a na druhej strane pre obvineného povinnosť úroky vo výške 18 % ročne, v mesačných splátkach, vždy do 15 dňa nasledujúceho mesiaca, najneskôr so splatnosťou pôžičky vyplatiť poškodenému.
Tým je vylúčené, aby, aby sa obvinený vo vzťahu k tejto finančnej čiastke dopustil sprenevery, pretože uvedená čiastka nemala povahu veci, ktorá by bola obvinenému zverená v zmysle § 248 Tr. zák.
Možno teda uzatvoriť, že v danej veci ide o číry občiansko - právny vzťah, v rámci ktorého pri nedodržaní podmienok vzájomnej dohody medzi obvineným a poškodeným nemôžu orgány činné v trestnom konaní suplovať činnosť súdov, resp. exekútorov pri vymáhaní dlhu.
Podľa § 215 ods. 1 písm. b/ Tr. por. prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.
Vzhľadom na uvedené skutočnosti bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať do troch dní od doručenia rozhodnutia cestou tunajšej prokuratúry na Generálnu prokuratúru Slovenskej republiky. Sťažnosť má odkladný účinok.

JUDr. Monika Jankovská
prokurátorka