Okresná prokuratúra Bratislava I 
Kvetná 13, 820 05 Bratislava 2 	

Sp. zn. : 1 Pv 21/14/1101	Bratislava I, 6.8.2014
EEČ : 2-8-218-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Nedovolená výroba omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držanie a obchodovanie s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 204/2013 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava I
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
dňa 11. januára 2014 v čase o 06,55 hodine v Bratislave na Lermontovovej ulici v budove Obvodného oddelenia Policajného zboru neoprávnene prechovával pre vlastnú potrebu psychotropnú látku tak, že počas vykonávania osobnej prehliadky v zmysle § 99 odsek 4 Trestného poriadku po výzve policajta, aby si vyzul topánky, z pravej topánky mu počas vyzúvania vypadlo červené cyklistické svetlo rozmerov 3cm x 6cm, pričom cez prehľadnú časť tohto svetla bolo vidieť, že vo vnútri sa nachádza neznáma zelená sušená rastlina, u ktorej vzniklo podozrenie, že sa jedná o zakázanú látku a znaleckým posudkom bolo potvrdené, že sa jednalo o sušené konope (marihuanu) s hmotnosťou 137mg, ktoré obsahovalo viac ako 10 mg účinnej látky THC, čo KEÚ PZ považuje za minimálne jednu obvykle jednorazovú dávku drogy,

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením povereného príslušníka Policajného zboru Obvodného oddelenia Policajného zboru XXXXX - západ Okresného riaditeľstva Policajného zboru Bratislava I  číslo ORP-XXXXXMZ-B1-2014 z  11.1. 2014 bolo v zmysle § 199 odsek 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie a  uznesením  zo  4.2. 2014 bolo v zmysle § 206 odsek 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX za prečin nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona v tom skutkovom základe, že dňa 11. januára 2014 v čase o 06,55 hodine v Bratislave na Lermontovovej ulici v budove Obvodného oddelenia Policajného zboru neoprávnene prechovával pre vlastnú potrebu psychotropnú látku tak, že počas vykonávania osobnej prehliadky v zmysle §99 odsek 4 Trestného poriadku po výzve policajta, aby si vyzul topánky, z pravej topánky mu počas vyzúvania vypadlo červené cyklistické svetlo rozmerov 3cm x 6cm, pričom cez prehľadnú časť tohto svetla bolo vidieť, že vo vnútri sa nachádza neznáma zelená sušená rastlina, u ktorej vzniklo podozrenie, že sa jedná o zakázanú látku a znaleckým posudkom bolo potvrdené, že sa jednalo o sušené konope (marihuanu) s hmotnosťou 137mg, ktoré obsahovalo viac ako 10 mg účinnej látky THC, čo KEÚ PZ považuje za minimálne jednu obvykle jednorazovú dávku drogy.

	Dňa 9. apríla 2014 poverený príslušník Policajného zboru Obvodného oddelenia Policajného zboru Staré mesto - západ Okresného riaditeľstva Policajného zboru Bratislava I po skončení skráteného vyšetrovania mi v zmysle § 209 odsek 1 Trestného poriadku predložil spis s návrhom na podmienečné zastavenie trestného stíhania podľa § 216 odsek 1 Trestného poriadku, s ktorým som sa nestotožnil, a to z nasledovných dôvodov :  

	V rámci vykonaného skráteného vyšetrovania bol k veci vypočutý obvinený XXXXX, svedkovia XXXXX, XXXXX a XXXXX, bol vypracovaný znalecký posudok z odboru prírodovedného skúmania a kriminalistických analýz a boli zabezpečené na vec sa vzťahujúce listinné dôkazy, ktoré sa nachádzajú vo vyšetrovacom spise. 

Obvinený XXXXX v plnom rozsahu doznal spáchanie predmetného skutku s tým, že na párty v KC Dunaj mu neznámy človek menom Maťo ponúkol zapáleného jointa a následne mu dal do zásoby trochu trávy do červeného svetla z bicykla. Nevie prečo si to zobral, asi zo zvedavosti, nikdy predtým marihuanu neužíval, ani nefajčí normálne cigarety. Po odchode z párty ho na motorovom vozidle zastavili policajti a pri prehliadke na oddelení mu našli v topánke svetielko s trávou.

Svedkovia XXXXX, XXXXX a XXXXX, službukonajúci policajti,  potvrdili, že pri prehliadke podozrivého Knapa mu z pravej topánky vypadlo červené cyklistické svetlo s obsahom zelenej sušenej látky, ktorá bola odoslaná na expertízu.

Zo záverov znaleckého posudku Kriminalistického a expertízneho ústavu Policajného zboru číslo PPZ-KEU-BA-EXP-XXXXX vyplýva, že predložené cyklistické svetlo obsahovalo rastlinný materiál - sušené konope (marihuana) s hmotnosťou 137mg a s obsahom účinnej látky THC väčším ako 10mg. Uvedené množstvo marihuany považuje KEÚ PZ za minimálne jednu obvykle jednorazovú dávku drogy. Rastlina rodu Cannabis (konope) je v zmysle zákona číslo 139/1998 Z.z. o omamných látkach,  psychotropných látkach a prípravkoch v znení neskorších predpisov  zaradená do I. skupiny omamných látok. Tetrahydrokanabinol (THC) je v zmysle zákona číslo 139/1998 Z.z. o omamných látkach,  psychotropných látkach a prípravkoch v znení neskorších predpisov  zaradená do I. skupiny psychotropných látok. Rastlinný extrakt bol analyzovaný metódou kapilárnej plynovej chromatografie s použitím hmotnostne - selektívneho detektora, pričom vykonanou analýzou bola v rastlinnom materiáli zistená prítomnosť tetrahydrokanabinolu v množstve väčšom ako 10 mg, pričom podľa záverov znaleckého posudku uvedené množstvo THC je spôsobilé po aplikovaní ovplyvniť stav ľudskej psychiky pôsobením na centrálny nervový systém s menej závažnými zdravotnými a psychosociálnymi následkami.

	V spise sa ďalej nachádzajú listinné dôkazy, a to zápisnica o zadržaní a obmedzení osobnej slobody podozrivej osoby - XXXXX, zápisnica o výsluchu zadržaného -podozrivého XXXXX,  zápisnica o vykonaní osobnej prehliadky, z ktorej vyplýva, že obvinený XXXXX dobrovoľne vydal neznámu zelenú sušenú rastlinu v červenom cyklistickom svetle rozmerov 3x6cm, odpis registra trestov obvineného (doposiaľ nebol súdne trestaný), výpis z Ústrednej evidencie priestupkov Ministerstva vnútra SR a úradný záznam zo dňa 11.1. 2014. 

Podľa § 8 Trestného zákona trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.

	Podľa § 9 Trestného zákona trestný čin je prečin a zločin.

	Podľa § 10 odsek 1 Trestného zákona prečin je
a)	trestný čin spáchaný z nedbanlivosti alebo
b)	úmyselný trestný čin, za ktorý tento zákon v osobitnej časti ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby neprevyšujúcou päť rokov.

	Podľa § 15 Trestného zákona trestný čin je spáchaný úmyselne, ak páchateľ
a) chcel spôsobom uvedeným v tomto zákone porušiť alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom, alebo 
b) vedel, že svojím konaním môže také porušenie alebo ohrozenie spôsobiť, a pre prípad, že ho spôsobí, bol s tým uzrozumený.

Podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona sa prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi dopustí ten, kto neoprávnene prechováva pre vlastnú potrebu omamnú látku, psychotropnú látku, jed alebo prekurzor a potrestá sa odňatím slobody až na tri roky.

Podľa § 130 odsek 5 Trestného zákona návykovou látkou sa na účely tohto zákona rozumie alkohol, omamné látky, psychotropné látky a ostatné látky spôsobilé nepriaznivo ovplyvniť psychiku človeka alebo jeho ovládacie alebo rozpoznávacie schopnosti, alebo sociálne správanie.

Podľa § 135 odsek 1 Trestného zákona prechovávaním omamnej látky, psychotropnej látky, jedu alebo prekurzora pre vlastnú potrebu sa rozumie mať neoprávnene v držbe po akúkoľvek dobu omamnú látku, psychotropnú látku, jed alebo prekurzor v množstve, ktoré zodpovedá najviac trojnásobku obvykle jednorazovej dávky na použitie, a to pre osobnú potrebu.

	Podľa § 2 odsek 10 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie.

	Podľa § 2 odsek 12 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

	Preskúmaním spisového materiálu na vec sa vzťahujúceho a vyhodnotením všetkých vykonaných dôkazov jednotlivo i v ich vzájomnom súhrne podľa § 2 odsek 10, odsek 12 Trestného poriadku a podľa svojho vnútorného presvedčenia som dospel k záveru, že konanie, pre ktoré sa vedie trestné stíhanie proti obvinenému XXXXX, nenaplnilo zákonné znaky prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona po objektívnej stránke.

	V prvom rade je potrebné konštatovať, že pojem ,,obvykle jednorazová dávka drogy“ je pojmom právnym, a preto KEÚ PZ Bratislava nie je oprávnený rozhodovať o tom, čo sa považuje za obvykle jednorazovú dávku konkrétnej drogy a ani stanovovať jej množstvo. Tento záver napokon vyplýva aj z rozhodovacej činnosti Krajského súdu v Bratislave (uznesenia spisových značiek 1To/168/2001, 4To/127/2011, 4To/11/2014), podľa ktorej môže záver o obvykle jednorazovej dávke drogy stanovovať výlučne orgán činný v trestnom konaní (pokiaľ ide o prípravné konanie) alebo súd (pokiaľ ide o konanie pred súdom). Teda znalecký posudok KEÚ PZ Bratislava  je podkladom na riešenie odbornej otázky spočívajúcej len v tom, aký materiál  bol znaleckému ústavu predložený a v akom množstve, či je predložený materiál omamnou, resp. psychotropnou látkou a či množstvo účinnej  (psychoaktívnej) látky v nej, je spôsobilé ovplyvniť psychiku konzumenta. 

	Pojem ,,obvykle jednorazovej dávky“ sa v súdnej praxi odvodzuje pri jednotlivých druhoch drog od jej hmotnosti. Pojem omamná, či psychotropná látka, v spojení s termínom obvykle jednorazová dávka, sú znakmi objektívnej stránky trestného činu podľa § 171 Trestného zákona a práve preto sa  obvykle jednorazová dávky definuje prostredníctvom hmotnostného kritéria (ako základného kritéria), nakoľko v ňom sa zároveň spája objektívne aj subjektívne hľadisko, teda zavinenie páchateľa. Hmotnostné kritérium je preto prvoradé.

	Ako ďalšie kritérium slúži množstvo účinnej látky v zaistenej droge, pretože toto kritérium má význam z hľadiska ustanovenia § 130 odsek 5 Trestného zákona. Ku konštatovaniu, že sa páchateľ dopustí prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona sa z hľadiska znakov objektívnej stránky tohto prečinu vyžaduje ustálenie nielen toho, či obvinený mal pri sebe látku, ktorá sa v zmysle zákona o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch číslo 139/1998 Zbierky zákonov v znení neskorších predpisov, zaraďuje do omamných látok, ale nevyhnutným je aj zistenie, či v konkrétnom prípade takáto rastlina aj obsahuje účinnú látku v takom množstve, ktoré je objektívne spôsobilé ovplyvniť nepriaznivo psychiku človeka. Ak zaistená látka neobsahuje dostatočné množstvo účinnej látky, nie je schopná nepriaznivo ovplyvniť psychiku človeka a nemožno ju podradiť nielen pod definíciu uvádzanú v zákone číslo 139/1998 Zbierky zákonov, ale ani pod pojem návykovej látky v zmysle ustanovenia § 130 odsek 5 Trestného zákona. Toto kritérium má pritom význam iba z hľadiska objektívnej stránky trestného činu, pretože množstvo účinnej látky v droge nie spravidla zahrnuté zavinením páchateľa, pretože sa dá určiť len v laboratórnych podmienkach a väčšina páchateľov vie len to, o aký druh drogy ide a v akom množstve sa predáva, či kupuje alebo prechováva a to bez toho, že by poznali presné množstvo drogy z hľadiska účinnej látky, pretože sa dá zistiť len expertíznym skúmaním, a preto nemôže byť zahrnuté zavinením páchateľa. 

	Takouto návykovou látkou v citovanom ustanovení paragrafu na účely trestného zákona sa rozumie alkohol, omamné látky, psychotropné látky a ostatné látky spôsobilé ovplyvniť psychiku človek alebo jeho ovládacie alebo rozpoznávacie schopnosti a sociálne správanie. 

	Je preto potrebné vždy posúdiť konkrétne okolnosti prípadu, najmä druh a účinnosť omamnej látky, či a v akej intenzite je zistené množstvo látky, v konkrétnom prípade spôsobilé po užití ovplyvniť psychiku človeka, jeho ovládacie schopnosti. Koncentrácia účinnej látky je rozhodujúcim faktorom určujúcim nielen intenzitu intoxikácie a tým aj ovplyvnenie správania užívateľa, ale tiež riziko poškodenia jeho zdravia. Na vyvodenie trestnej zodpovednosti voči páchateľovi tohto trestného činu (bez zistenia koncentrácie účinnej látky v zaistenom množstve  v tom, v ktorom prípade), teda nepostačuje fakt, že sa konkrétna zaistená látky nachádza v zozname omamných   a psychotropných látok. 

Spojenie   hmotnostného   kritéria   (celková   hmotnosť   látky)   a kritéria množstva účinnej látky je nutné aplikovať aj na rastliny rodu Cannabis - konope. Pri rastlinách rodu Cannabis - konope sa v súdnej praxi vychádza primárne z hmotnostného kritéria a skúmanie obsahu THC v nej (ako účinnej látky a to v percentách hmotnostných) má význam len pre zistenie, či skutočne ide o omamnú látku v zmysle § 130 odsek 5 Trestného zákona, nakoľko ak by zaistená látka nedosahovala aspoň minimálne množstvo THC schopné ovplyvniť psychiku človeka, nešlo by o návykovú látku a nebol by naplnený príslušný znak objektívnej stránky skutkovej podstaty. Z uvedeného vyplýva aj to, že prechovávanie rastlín rodu Cannabis - konope nie je trestné v prípadoch, ak neobsahuje zodpovedajúce množstvo účinnej látky THC, pretože nejde o omamnú látku a rovnako tak nie je trestné v prípadoch, ak síce obsahuje dostatočné množstvo účinnej látky THC, avšak nedosahuje hmotnosť, ktorú by bolo možné považovať za obvykle jednorazovú dávku. 

	Pokiaľ ide o hmotnostné kritérium, tak súdna prax už dlhodobo vychádza z toho, že obvykle jednorazovú dávku marihuany je potrebné stanovovať v závislosti od hmotnosti zaisteného sušeného materiálu marihuany, pričom pri zohľadnení tohto hmotnostného kritéria, t.j. metodiky výpočtu vychádzajúcej z hmotnostnej dávky marihuany, sa za obvykle jednorazovú dávku považuje množstvo zodpovedajúce 500 mg (0,5 g) vysušenej marihuany (tento záver vyplýva napríklad z judikátu trestnoprávneho kolégia Krajského súdu v Žiline spisová značka 1To/86/2011 z 20.09. 2011, ale aj z rozhodovacej činnosti Krajského súdu v Bratislave spisová  značka 4To/127/2011). Teda súdna prax vychádza z toho, že pojem obvykle jednorazovej dávky drogy musí byť hmotnostne vymedzený, teda musí byť stanovená určitá konkrétna hmotnosť danej drogy, ktorú je možné považovať za obvykle jednorazovú dávku drogy, a to aj z toho dôvodu, aby sa stanovila hmotnostná hranica pojmu obvykle jednorazová dávka drogy od ktorej by sa následne mohol odvíjať násobok obvykle jednorazovej dávky drogy v zmysle § 135 Trestného zákona. Táto hmotnostná hranica je podstatná aj z dôvodu, aby bolo možné hmotnostne odlíšiť jednu jednorazovú dávku od zbytkového množstva drogy. Vzhľadom k tomu, že Trestný zákon neurčuje pri jednotlivých druhoch drog čo rozumie pod obvykle jednorazovou dávkou drogy, bolo nevyhnuté, aby bol tento právny pojem definovaný súdnou praxou. Pri marihuane je teda potrebné vychádzať z priemernej hmotnosti tabakovej cigarety (0,5g), pričom množstvá nedosahujúce túto hmotnosť sa považujú za zbytkové množstvá drogy (či stopové množstvá drogy), ktoré nie sú predmetom trestnoprávneho postihu, a preto celkové zaistené množstvo marihuany vo veci obvineného XXXXX (137 mg) nie je možné považovať za obvykle jednorazovú dávku drogy z hľadiska hmotnostného kritéria.
 
	Zo znaleckého posudku, okrem iného tiež vyplýva, že sa nevykonávala v danom prípade kvantitatívna analýza obsahu účinnej látky spolu s koncentráciou, ale z výsledkov kapilárnej plynovej chromatografickej analýzy znalecký ústav posúdil, že sa jedná o minimálne jednu dávku drogy s  obsahom účinnej látky - THC, ktorej  množstvo THC je spôsobilé po aplikovaní ovplyvniť stav ľudskej psychiky  pôsobením na centrálny nervový  systém s menej závažným zdravotným a psychosociálnymi následkami. 

V danom prípade absenciu dôkazu koncentrácie THC vo vzorke sušeného rastlinného materiálu nemožno napraviť ani ďalším doplnením dokazovania, pretože zaistené množstvo sušeného rastlinného materiálu bolo zlikvidované. 

Spomenutá absencia dôkazu koncentrácie zaistenej drogy má samozrejme zásadný význam pri úvahách o preukázaní naplnenia zákonných znakov skutkovej podstaty prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona.

	V danej veci  teda  nebolo tiež hodnoverne preukázané, či látka zaistená u obvineného XXXXX bola takej koncentrácie účinnej látky, ktorá by bola spôsobilá ovplyvniť psychiku človeka alebo jeho ovládacie alebo rozpoznávacie schopnosti, alebo sociálne správanie tak, ako to  predpokladá ustanovenie § 130 odsek 5 Trestného zákona.

	Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti je teda potrebné trestné stíhanie obvineného XXXXX zastaviť z dôvodu, že skutok, za ktorý mu bolo vznesené obvinenie, nie je trestným činom, pretože nebol naplnený základný znak skutkovej podstaty prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona spočívajúci v tom, že obvinený prechovával minimálne jednu obvykle jednorazovú dávku drogy a takej koncentrácie účinnej látky, ktorá by bola spôsobilá ovplyvniť psychiku človeka alebo jeho ovládacie alebo rozpoznávacie schopnosti, alebo sociálne správanie tak, ako to  predpokladá ustanovenie § 130 odsek 5 Trestného zákona. Konanie obvineného nemožno posúdiť ani ako priestupok, preto neprichádza do úvahy v tejto trestnej veci postup podľa § 214 Trestného poriadku (postúpenie veci).

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti som preto rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Bystrík Palovič
prokurátor