Okresná prokuratúra Brezno 
Boženy Němcovej 3, 977 31 Brezno 	

Sp. zn. : 2 Pv 257/13/6603	Brezno, 14.7.2014
EEČ : 2-46-75-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Podvod podľa § 221 odsek 1, odsek 2 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 334/2012 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Brezno
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
	dňa 14. 12. 2012 sa XXXXX, nar. 3. 6. 1980, ako jeden z konateľov spol. XXXXX so sídlom XXXXX, XXXXX pracovne stretol s XXXXX, prostredníctvom ktorého dohodol objednávku na dodanie reziva, pričom predmetná objednávka bola následne odstúpená XXXXX, z ktorého strany bola aj potvrdená a špecifikovaná čo do rozmerov a kvality a to z mailovej adresy XXXXX teda ďalej už celý  obchod zastrešoval výlučne obvinený,  následne dňa 19. 12. 2012 zamestnanci spol. XXXXX so sídlom XXXXX, XXXXX, v zmysle objednávky naložili rezivo na nákladné motorové vozidlo, s ŠPZ Českej republiky XXXXX spoločnosti XXXXX XXXXX, u ktorej si  prepravu objednala spol. XXXXX – XXXXX pričom  k preprave bol vystavený aj medzinárodný nákladný list č. XXXXX predmetnú faktúru XXXXX za rezivo, vo výške 5.002,34 €, na pokyn XXXXX zaslalala spol.  XXXXX  na adresu spoločnosti XXXXX s.r.o. v Kojetíne, Česká republika, odkiaľ sa zásielka vrátila späť z dôvodu, že adresát bol neznámy, z obchodného registra teda zamestnanci spol.  XXXXX   zistili skutočnú adresu spoločnosti XXXXX Česká republika, ale opäť zaslaná faktúra XXXXX, sa vrátila ako nevyžiadaná pošta, nakoľko spoločnosť Keramizol s.r.o. od začiatku nebola skutočným príjemcom reziva zo spoločnosti XXXXX, ale príjemcom bola v skutočnosti spoločnosť XXXXX., prevádzka Obrataň, XXXXX obvinený tak pri tejto objednávke zavádzal nielen spoločnosť XXXXX, ale aj prepravcu – špedičnú spoločnosť XXXXX, ktorá rovnako na jeho pokyn adresovala faktúru spol. XXXXX s.r.o., pričom XXXXX následne akúkoľvek spojitosť s predmetnou objednávkou poprel, hoci na základe jeho konania bolo rezivo v hodnote 5.002,34 €, odvezené zo spoločnosti XXXXX do inej spoločnosti ako to počas celej realizácie objednávky deklaroval a samotnú realizáciu korigoval s ubezpečovaním o budúcich dlhodobých odberoch, pričom faktúra za predmetné rezivo nebola po dobe splatnosti uhradená, čím obvinený svojím konaním spôsobil poškodenej spoločnosti XXXXX so sídlom XXXXX, XXXXX škodu vo výške 5.002,34 €.

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
	Dňa 11. 4. 2013 podal v mene spol. XXXXX jeden z konateľov XXXXX trestné oznámenie na Odbore kriminálnej polície, oddelení ekonomickej kriminality (v súčasnosti oddelenie vyšetrovania) OR PZ v Brezne, vo veci podozrenia zo spáchania trestného činu podvodu. Následne po zabezpečení listinných dôkazov ozrejmujúcich, že sa skutok stal, bolo dňa 10. 5. 2013 podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie pre prečin podvodu podľa § 221 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona na tom skutkovom základe ako je to uvedené vo výrokovej časti predmetného uznesenia. Po vykonaných výsluchoch a zabezpečených listinných dôkazoch bolo dňa 5. 11. 2013 podľa § 206 ods. 1 Trestného zákona, vznesené obvinenie XXXXX pre spáchanie prečinu podvodu podľa § 221 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona, nakoľko zo zabezpečených dôkazov vyplýval vyšší stupeň pravdepodobnosti, že skutok sa stal, je trestným činom a že ho spáchal obvinený. Následne teda boli v konaní vypočutí svedkovia, poškodení a obvinený XXXXX a rovnako tak boli zabezpečené početné listinné dôkazy a to jednak predložené do trestného konania zo strany svedkov, alebo poškodenej spoločnosti,   alebo listiny podliehajúce daňovému a bankovému tajomstvu. 
	Počas skráteného vyšetrovania bolo zistené, že XXXXX zo svojej súkromnej mailovej adresy XXXXX poslal objednávku XXXXX, na jeho mailovú adresu XXXXX  v ktorej uviedol parametre žiadaného reziva a požadovanú kvalitu. XXXXX túto zákazku neprevzal, ale posunul informáciu prostredníctvom svojho odberateľa z Michalovej. Následne sa o tejto zákazke dozvedeli konatelia spoločnosti XXXXX Na základe informácií, jeden z konateľov XXXXX, išiel za XXXXX do Jakubian, za účelom špecifikovať podmienky objednávky, keďže od XXXXX informácia o možnej zákazke pochádzala. Pri predložení svojej ponuky, za akú sú schopní zákazku realizovať, pred ním XXXXX volal XXXXX a už v tom čase si Ing. XXXXX uvedomil, že zrejme rezivo nebude pre XXXXX, ale pre XXXXX. Následne ho XXXXX telefonicky kontaktoval a povedal mu, že XXXXX súhlasí s podmienkami spoločnosti XXXXX s tým, že rezivo musí byť vyexpedované do 19. 12. 2012. Dňa 17. 12. 2012 poslal XXXXX, zo svojej mailovej adresy XXXXX objednávku na predmetné rezivo, na mailovú adresu spol. XXXXX - XXXXX v ktorej objednávku špecifikoval v rozmeroch reziva a kvalite. Dňa 19. 12. 2012 poslal XXXXX, zo svojej mailovej adresy XXXXX údaje spoločnosti Keramizol s.r.o., ČR, na ktorú mala byť celá objednávka fakturovaná, na mailovú spol. XXXXX - XXXXX 
	Podstatné v tejto veci bolo, že objednávka zaslaná XXXXX z mailovej adresy XXXXX spoločnosti XXXXX dňa 17. 12. 2013, bola identická s objednávkou nielen v jej obsahu, ale aj v celkovom koncepte, s menšími úpravami v jej rozsahu, ktorú zaslal XXXXX z mailovej adresy XXXXX.XXXXX na mailovú adresu XXXXX XXXXX, teda o identifikácii odosielateľa nie je pochybností. 
	Dňa 19. 12. 2012 bolo rezivo naložené na nákladné motorové vozidlo s ŠPZ Českej republiky XXXXX. Po uskutočnení obchodu, spol. XXXXX vyhotovlili faktúru XXXXX za rezivo vo výške 5.002,34 €, ktorú obratom zaslali na mailovú adresu spol. XXXXX teda jej vystavenie dali obaratom na vedomie XXXXX ako sprostredkovateľovi a zároveň faktúru zaslali na adresu spol. XXXXX Faktúra sa však  spoločnosti XXXXX vrátila po mesiaci späť ako neprevzatá zásielka, pričom zamestnanci spoločnosti následne prostredníctvom internetu zistili, že adresa XXXXX ktorú im poskytol obvinený, bola nesprávna, nakoľko skutočné sídlo spoločnosti je Česká republika, XXXXX . Spol. XXXXX preto opätovne zaslala faktúru č. XXXXX, na novozistenú adresu spoločnosti XXXXX avšak  faktúra sa vrátila aj z tejto adresy ako nevyžiadaná pošta. Následne tak kontaktovali zamestnancov XXXXX od ktorých zistili, že spoločnosť si žiadne rezivo neobjednala a ani s takýmto materiálom nerobia. 
	Preprava reziva do Českej republiky bola zabezpečená prostredníctvom špedičnej spoločnosti XXXXX - XXXXX Uvedená spoločnosť nedisponuje vlastnými vozidlami, preto vyťažuje vozidlá iných spoločností. V tejto súvisloti bolo zistené, že dňa 18. 12. 2012 XXXXX kontaktoval XXXXX s požiadavkou na prepravu tovaru z obce XXXXX, XXXXX s tým, že XXXXX mal fakturovať prepravu spoločnosti XXXXX so sídlom v Českej republike. pričom obvinený mu počas telefonického rozhovoru uviedol, že presné informácie mu zašle mailom. Následne toho dňa 18. 12. 2012 o 13.53 hodine, bola na mailovú adresu XXXXX - XXXXX doručený mail od XXXXX, tak ako to v telefonickom hovore prisľúbil, z mailovej adresy XXXXX v ktorom bol špecifikovaný termín dopravy - 19. 12. 2012 o 09.00 hodine, miesto odvozu / nakládky - XXXXX, adresa doručenia / dovezenia tovaru - XXXXX 
	Na základe XXXXX poskytnutých informácií, XXXXX oslovil prepravnú spoločnosť XXXXX XXXXX a ešte toho dňa 18. 12. 2012 vypracoval zmluvu o preprave vecí, v ktorej na základe objednávky XXXXX, XXXXX uviedol termín nakládky dňa 19. 12. 2012 o 09.00 hod, miesto XXXXX XXXXX a termínom vykládky dňa 20. 12. 2012, miesto XXXXX. Po realizácii prepravy reziva, mu bola doručená faktúra XXXXX od XXXXX XXXXX za prepravu tovaru z Michalovej, Slovenská republika, do Obratane, Česká republika, ktorej súčasťou bol medzinárodný nákladný list XXXXX s miestom nakládky XXXXX XXXXX, slovenská republika a vykládkou XXXXX Česká republika. XXXXX faktúru spol. XXXXX XXXXX uhradil a sám vystavil faktúru XXXXX za zabezpečenú prepravu tovaru a adresoval ju spol. XXXXX tak ako mu to mailom napísal XXXXX. Následne však IXXXXX zistil, že mu faktúra XXXXX nebola uhradená a preto obratom telefonicky  kontaktoval XXXXX, ktorý mu povedal, že na celú vec dohliadne. Dňa 18. 3. 2013 bola predmetná faktúra za prepravu v plnej výške 600,- € uhradená XXXXX, vkladom v hotovosti na účet XXXXX. 
	Zo zisteného skutkového stavu tak vyplýva, že XXXXX XXXXX, poslal objednávku XXXXX. Objednávka bola napísaná v českom jazyku, s miestom napísania Obrataň, Česká republika, zo dňa 25. 10. 2012, s dosť špecifickým formátom textu a jeho rozdelením, čím samotná forma mailu dostáva dosť špecifický a jedinečný charakter. O túto objednávku XXXXX nemal záujem a prostredníctvom jedného z jeho odberateľov sa o informácii dozvedeli konatelia spol. XXXXX XXXXX im zo svojej mailovej adresy XXXXX, poslal na mail špecifikáciu objednávky. Samotná špecifikácia objednávky je identická s objednávkou, ktorú zaslal XXXXX. Ďalej z tejto istej mailovej adresy zaslal údaje spoločnosti XXXXX ktorej bolo podľa jeho usmerenia potrebné zaslať faktúru za rezivo, nakoľko práve tam bude odvezené. Celé konanie XXXXX smerovalo k tomu, aby vyvolal dojem, že spol. XXXXX si objednala rezivo a teda by spoločnosť aj mala byť zodpovedná za preplatenie faktúry. Napriek tomu, že od začiatku vedel, že rezivo do XXXXX nikdy nebude dovezené a vyložené, opakovane zavádzal spol. XXXXX Rezivo bolo naložené na nákladné motorové vozidlo v Michalovej a odvezené do Českej republiky dňa 19. 12. 2012. Dňa 18. 12. 2012 XXXXX dohodol prepravu reziva do XXXXX, kde aj v skutočnosti bolo rezivo dovezené a vyložené. Za prepravu ktorú si sám objednal u špedičnej spoločnosti a objednávku potvrdil a konkretizoval zo svojej mailovej adresy XXXXX aj zaplatil vkladom v hotovosti na účet špedičnej spoločnosti, ale až potom, ako ho uvedená spoločnosť urgovala za neuhradenie faktúry sXXXXX. s rezivom, jeho prepravou nemala nikdy nič spoločné a tovar si nikto zo spoločnosti neobjednal, nebol im dovezený. 
	
	XXXXX v procesnom postavení obvineného využil svoje právo a nevypovedal. 
	
	Počas vyšetrovania bolo zistené, že za celým obchodom s rezivom bol XXXXX, ktorý všetkých usmerňoval, korigoval priebeh obchodu, opakovane uviedol viacerých účastníkov obchodu s uvedeným rezivom do omylu. Rovnako obvinený zavádzal aj špedičnú spoločnosť, keď vedel, že spoločnosť XXXXX nikomu žiadnu faktúru nepreplatí, naviac aj adresu XXXXX ktorú poskytol spol. XXXXX a špedičnej spoločnosti, neuviedol správne. Zamestnanci spol.  XXXXX si správnu adresu tejto spoločnosti aj napriek tomu dodatočne zistili a opätovne zaslali XXXXX XXXXX, ktorý koná v mene špedičnej spoločnosti, po nepreplatení faktúry telefonicky kontaktoval XXXXX z dôvodu, že objednávku na prepravu reziva realizoval práve XXXXX. Spoločnosť XXXXX XXXXX rezivo riadne prepravili z Michalovej SK, spol. XXXXX, do Obratane ČR, XXXXX Preprava prebehla bez problémov. O vopred dohodnutom obchode - doručení reziva do XXXXX Obrataň, bolo rozhodnuté pred tým, ako sa k objednávke dostali konatelia spol. XXXXX 
	
	Dňa 18. 2. 2014 zaslal XXXXX na Odbor kriminálnej polície, oddelenie vyšetrovania OR PZ v Brezne, Návrh na zastavenie trestného stíhania podľa § 215 ods. 1 písm. b/ Trestného poriadku, v ktorom uvádza, že dňa 12. 2. 2014 v mene spoločnosti JXXXXX. so sídlom Česká republika uhradil na účet spoločnosti XXXXX dlžnú sumu vo výške 5.002,34 €, ktorá vznikla z titulu vystavenia faktúry XXXXX spoločnosťou XXXXX, za dodanie reziva, s platbou ktorej sa omeškal. Ďalej uviedol, že sa nejedná o žiadny trestný čin, ale šlo iba o obchodno-právny spor medzi dvoma spoločnosťami, ktorý nie je možné riešiť v trestnoprávnej rovine. Ďalej upozorňuje na prostriedok ultima racio a o prípadnom riešení sporu v civilnom konaní. Na základe týchto skutočností XXXXX žiadal o zastavenie trestného stíhania. prílohou Návrhu na zastavenie trestného stíhania bola kópia potvrdenia o vklade sumy vo výške 5.002,34 €, na účet spoločnosti XXXXX Uhradenie faktúry potvrdil jeden z konateľov spoločnosti XXXXX 
	
	XXXXX bol k uvedenému návrhu na zastavenie trestného stíhania dopočutý, aby ozrejmil dôvody návrhu a aby do trestného konania predložil ďalšie relevantné listiny. XXXXX opätovne odoprel vypovedať aj k týmto skutočnostiam. Napriek tomu, že opätovný výsluch sa netýkal skutočností, ku ktorým už využil právo a nevypovedal, ale skutočností, ktoré sám uvádzal v predmetom návrhu. 
	
	 Pre naplnenie skutkovej podstaty prečinu podvodu podľa § 221 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona, sa vyžaduje úmyselné konanie páchateľa, ktorým na škodu cudzieho majetku seba alebo iného obohatí tým, že uvedie iného do omylu, alebo využije niečí omyl, a spôsobí tak na cudzom majetku väčšiu škodu. 
	
	Na základe vyššie uvedených skutočností bolo preukázané, že skutok pre ktorý sa vedie trestné stíhanie sa stal a spáchal ho obvinený, avšak na základe aktuálne zisteného skutkového stavu ho naďalej nemožno označovať za trestný čin, nakoľko podvodný úmysel, ktorý by smeroval k vzniku škody pre niektorého z obchodných partnerov obvineného nebol preukázaný. Konanie obvineného však primárne vykazovalo znaky prinajmenšom podozrenia z podvodného konania, ktoré sa ďalším vyšetrovaním v podstate aj potvrdilo a v ďalšej fáze konania dokonca vyplýval vyšší stupeň pravdepodobnosti, že skutok je trestným činom a že ho spáchal obvinený, čo bolo aj dôvodom na vznesenie obvinenia XXXXX.   Primárne podozrenie zo spáchania trestného činu a následne aj vyšší stupeň pravdepodobnosti vyplýval z výsledkov vyšetrovania v jednotlivých fázach trestného konania, keď bolo zistené, že celé konanie XXXXX v podstate smerovalo k tomu, aby vyvolal dojem, že spol. XXXXX s.r.o. si objednala rezivo a teda, že táto spoločnosť aj má byť zodpovedná za preplatenie faktúry, napriek tomu, že od počiatku vedel, že rezivo do spol. Keramizol s.r.o. nikdy nebude dovezené a vyložené. V tomto smere opakovane zavádzal spol. XXXXX, pričom počas celej realizácie objednávky deklaroval a samotnú realizáciu korigoval s ubezpečovaním o budúcich dlhodobých odberoch, v prípade rýchleho vybavenia objednávky, pričom faktúru za predmetné rezivo neuhradil  ihneď po dobe jej splatnosti, ale až neikoľko mesiacvo po nej. 
	 Úhradou predmetnej faktúry však takéto konanie obvineného možno považovať síce za prinajmenšom podozrivé, avšak za súčasného skutkového stavu ho nemožno označiť za preukázateľne trestné a to najmä s poukazom na absenciu subjektívnej stránky, teda úmyslu obvineného spáchať trestný čin podvodu, na niektorom zo svojich obchodných partnerov s následným vznikom škody. Absencia škody je potom ďalším ( aj keď nie hlavným a rozhodujúcim) dôvodom, prečo takéto podozrivé konanie obvineného nenapĺňa znaky skutkovej podstaty trestného činu podvodu.  Vzhľadom na doposiaľ zistené a najmä preukázateľné skutočnosti možno konanie obvineného označiť za špekulatívne, v rozpore s dobrými obchodnými mravmi ( napr. v úmysle získať určitú zákazku za výhodnú cenu), avšak jeho trestnosť zostáva doposiaľ nepreukázaná. Hoci vyjadrenie obvineného o tom, že uhradil spôsobenú škodu v plnej výške a svoje konanie zdôvodnil ako obchodno-právny spor, pri ktorom sa len omeškal s uhradením predmetnej faktúry, nepovažujem za relevantné vysvetlenie podstaty jeho podozrivého konania,  je však potrebné poukázať na skutočnosť, že podvodný úmysel obvineného, tak ako ho vyžaduje trestný zákon, nebol doposiaľ nijakým spôsobom preukázaný. Skutočnosť, že predmetnú faktúru XXXXX uhradil v plnej výške, možno skutočne považovať za rozhodujúcu aj z pohľadu ďalšieho posudzovania jeho konania. Totiž primárne, resp. doterajšie dokazovanie v rámci doposiaľ vykonaného vyšetrovania sa sústredilo predovšetkým na zabezpečenie dôkazov, ktoré by pomohli akýmkoľvek spôsobom ozrejmiť všetky podstatné skutočnosti súvisiace s predmetným obchodom, ktorý predchádzal, resp. na základe ktorého bola vystavená predmetná faktúra. V danom prípade sa totiž nejednalo len o bežný príklad nezaplatenia faktúry ako takej, ale v prvom rade nebolo ani zrejmé kde a komu bolo v skutočnosti predmetné rezivo dovezené a za akým účelom a prečo neboli  žiadne oficiálne deklarované a prezentované údaje v zhode so skutočným stavom. Primárne podozrenie teda nesmerovalo ani tak ku skutočnosti, že XXXXX ako hlavný objednávateľ nemal od začiatku v úmysle za objednané služby zaplatiť, nakoľko ten  spočiatku vystupoval len ako sprostredkovateľ, a neboli známe ani ďalšie skutočnosti týkajúce sa predmetného obchodu. Rovnako tak bolo potrebné ozrejmiť aj pôvod tohto reziva a dôvod takéhoto postupu zo strany zainteresovaných osôb. 
	Počas vyšetrovania bola prostredníctvom medzinárodnej policajnej spolupráce v súčinnosti s Políciou Českej republiky, vykonané šetrenie v sídle spoločnosti XXXXX pri ktorom bolo od konateľa spoločnosti XXXXX zistené, že predmetné rezivo objednal u XXXXX, XXXXX Rezivo malo byť kúpené na Ukrajine a dovezené do Obratane (prevádzka spoločnosti). V tejto súvisloti menovaný predložil faktúru, dodací list, výdavkový pokladničný doklad. Až na  základe týchto skutočností a dôkazov bolo možné lepšie objasniť celý priebeh obchodovania s predmetným rezivom, a to od jeho dodania až po jeho vykládku. Na základe zistených skutočností bolo možné aj v hypotetickej rovine predpokladať prinajmenšom špekulatívne konanie XXXXX, keď zrejme v celej záležitosti vystupoval ako sprostredkovateľ pre XXXXX. Je však potrebné poukázať na skutočnosť, že doposiaľ zistené skutočnosti sú tak len čiastočným zistením celého pozadia konania obvineného, avšak pokiaľ takýmto konaním nie je iný podnikateľský subjekt uvedený do omylu za súčasného vzniku aspoň škody malej, nejedná sa o konanie trestné, a preto OČTK nemajú viac dôvod objasňovať ďalšie skutočnosti týkajúce sa takéhoto špekulatívneho konania. V tejto súvislosti je potrebné poukázať na skutočnosť, že hoci boli poskytnuté ako dopravcovi, tak aj spoločnosti XXXXXerelevantné informácie o pôvode, pohybe a konečnom odberateľovi predmetného reziva, dôležitou skutočnosťou je, že ich skutočný objednávateľ si voči nim svoj záväzok splnil a za poskytnutú službu im v konečnom dôsledku zaplatil, aj keď v prípade XXXXX to bolo s niekoľko mesačným oneskorením. Takéto oneskorenie s platením faktúr v riadne stanovenom termíne splatnosti, však nemožno v žiadnom prípade považovať za trestné, napokon jedná sa o bežné komplikácie v rámci obchodno-právnych vzťahov. Je však otázne hodnotenie konania obvineného v prípade nezaplatenia predmetnej faktúry. Je totiž zrejmé, že ani nezaplatenie samej o sebe faktúry nie je trestným činom, ale len nesplnením si zmluvnej povinnosti zo strany dlžníka za predpokladu, že dlžník už primárne pri uzatváraní obchodného vzťahu nekonal v úmysle uviesť iného do omylu s následným vznikom škody. V danom prípade je zrejmé, že XXXXX pri uzatváraní obchodnej spolupráce uviedol zástupcovi poškodenej spoločnosti informácie nepravdivé, avšak nie je možné preukázať, že tak konal v úmysle neoprávnene sa obohatiť, resp, že tak konal s vedomím spôsobenia škody. V danom prípade mám skôr za to, že obvinený nekonal s úmyslom poškodiť samotnú XXXXX ale išlo o špekulatívny obchod s hlbším pozadím, pričom je opätovne možné len hypotetickým spôsobom hľadať skutočné dôvody takéhoto konania (napr. vyhnúť sa daňovej povinnosti atď). 
	Za rozhodujúcu možno považovať aj skutočnosť, že XXXXX ako skutočný objednávateľ predmetného tovaru mal dostatok peňažných prostriedkov na úhradu predmetnej faktúry za dodanie reziva, rovnako tak aj za prepravu reziva špedičnej spoločnosti. Je totiž zrejmé, že skutočný podvodný úmysel, resp. podvodné konanie XXXXX, tak ako to vyžaduje trestný zákon, by bolo možné s istotou preukázať len vtedy, ak by XXXXX v rozhodnom období nemal ani len reálnu možnosť disponovať s peňažnými prostriedkami v takej výške, ktorými by mohol reálne uspokojiť obchodných partnerov, u ktorých si predmetné služby objednal a ktorým uviedol nepravdivé údaje. Pokiaľ však XXXXX týmito prostriedkami disponoval a za tovar a služby, ktoré v skutočnosti objednal on sám, aj skutočne zaplatil, nie je možné jeho konanie (aj napriek tomu, že ním bez pochyby iného uviedol do omylu) označiť za trestné.  
	Pokiaľ bola predmetná faktúra uhradená dňa 12. 2. 2014, je ďalšie vyšetrovanie uvedeného skutku bezpredmetné, z aktuálne zistených  skutočností je zrejmé, že absentuje objektívna stránka skutkovej podstaty citovaného prečinu a s poukazom na pozíciu XXXXX v celej záležitosti je otázna aj subjektívna stránka citovaného prečinu.

	Z uvedeného dôvodu som rozhodol tak, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Juraj Kaniansky
prokurátor