Okresná prokuratúra Bratislava I 
Kvetná 13, 820 05 Bratislava 2 	

Sp. zn. : 1 Pv 619/10/1101	Bratislava I, 5.8.2014
EEČ : 2-8-254-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinená XXXXX a spol. 
Prečin:	Poškodzovanie veriteľa podľa § 239 odsek 1 písmeno b, odsek 3 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 218/2007 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava I
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinených:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
2.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
za prečin poškodzovania veriteľa podľa § 239 odsek 1  písmeno b), odsek 3 písmeno a)  Trestného zákona, obvinenou XXXXX spáchaný formou organizátorstva podľa § 21 odsek 1  písmeno a) Trestného zákona na tom skutkovom základe že, obvinená XXXXX v presne nezistenom čase a na presne nezistenom mieste naviedla obvineného XXXXX aby od nej kúpnou zmluvou uzatvorenou 21.04.2008  kúpil 2-izbový byt č. 42 nachádzajúci sa na 4. nadzemnom podlaží v bytovom dome v Bratislave na ul. XXXXX č. 12, vo vlastníctve obvinenej XXXXX s tým, že za týmto účelom obvinený XXXXX 22. 05. 2008 uzatvoril s poškodenou spoločnosťou XXXXX, a.s., so sídlom Štúrova č. 5, XXXXX, IČO: 31 318 916, Zmluvu o špecifickom spotrebnom úvere pre obyvateľstvo zabezpečenou nehnuteľnosťou č. 001/2400/08SU a Zmluvu o zriadení záložného práva k nehnuteľnosti (ďalej len „Záložná zmluva"), na základe ktorých bol obvinenému XXXXX poskytnutý úver vo výške 1 680 000,- SK, ktorý prevzala obvinená XXXXX ako kúpnu cenu a s obvineným XXXXX sa dohodli, že splátky za úver bude uhrádzať ona, čo však nedodržala a dostala sa do omeškania, v dôsledku čoho 19. 08. 2009 XXXXX, a.s. obvinenému XXXXX oznámila - Vyhlásenie úveru za predčasne splatný a oznámenie o začatí výkonu záložného práva z dôvodu neuhrádzania záväzkov v termíne splatnosti, pričom obvineného upozornila, že sa bude domáhať uspokojenia zo zálohu formou predaja na dražbe, následne obvinená XXXXX v júli 2010, asi týždeň pred konaním dražby vyššie špecifikovaného bytu, v úmysle zabrániť predaju predmetného bytu spísala fiktívnu Nájomnú zmluvu antedatovanú na deň 01.12.2008 predmetom ktorej bol nájom bytu na dobu 10 rokov a v prípade, že by prenajímateľ obvinený XXXXX zmluvu predčasne vypovedal, hrozila by mu zmluvná pokuta vo výške 300 000,- Sk, takúto zmluvu dala podpísať obvinenému XXXXX a 15.07.2010 ju osobne doručila do dražobnej spoločnosti v Bratislave na Gunduličovej č. 3, kde sa konala dražba uvedeného bytu a predložila ju všetkým prítomným k nahliadnutiu, v dôsledku čoho bola dražba neúspešná, čím spoločne s obvineným XXXXX čiastočne zmarili uspokojenie jeho veriteľa XXXXX a.s., Štúrova č. 5, XXXXX, ICO: 31 318 916, pretože hodnota vyššie popísaného bytu, ktorý je predmetnom záložného práva, klesla minimálne o   9 958,-€

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Poverený príslušník Policajného zboru Obvodného oddelenia PZ Staré Mesto - západ Odboru poriadkovej polície Okresného riaditeľstva Policajného zboru Bratislava I  uznesením číslo konania ORP-219-SMZ-B1-211 z 18.07.2011 a 03.02.2012, postupom podľa § 206 odsek 1 Trestného poriadku, vzniesol obvinenie XXXXX za prečin poškodzovania veriteľa podľa § 239 odsek 1  písmeno b), odsek 3 písmeno a)  Trestného zákona a XXXXX za prečin poškodzovania veriteľa podľa § 239 odsek 1  písmeno b), odsek 3 písmeno a) Trestného zákona, spáchaný formou organizátorstva podľa § 21 odsek 1  písmeno a) Trestného zákona na tom skutkovom základe, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia.

	V priebehu prípravného konania boli k veci vypočutí obvinení, splnomocnený zástupca poškodenej XXXXXsp. jej právneho nástupcu v pozícii veriteľa, svedkovia XXXXX do spisu boli zabezpečené súvisiace listinné dôkazy. 
	
Následne poverený príslušník Policajného zboru predložil tunajšej prokuratúre návrh na podanie obžaloby. Preskúmaním na vec sa vzťahujúceho vyšetrovacieho spisu som dospela k záveru, že tento nie dôvodný, pretože skutok, ktorý je predmetom konania nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. 

Vykonaným dokazovaním bolo preukázané, že obvinený XXXXX ako kupujúci uzatvoril a obvinenou XXXXX, ako predávajúcou kúpnu zmluvu, predmetom ktorej bol byt nachádzajúci sa v XXXXX v ktorom obvinená bývala. V súvislosti s tým uzatvoril obvinený Zmluvu o špecifickom spotrebnom úvere pre obyvateľstvo zabezpečenou nehnuteľnosťou číslo 001/2400/08SU a Zmluvu o zriadení záložného práva k nehnuteľnosti, bytu na XXXXX Prostriedkami z poskytnutého úveru mal financovať nákup označeného bytu. Súčasne sa však obvinení dohodli, že byt bude aj naďalej užívať obvinená, ktorá bude tiež úver splácať. Vzhľadom na fakt, že došlo k omeškaniu so splácaním úveru, vyhlásila banka tento 19.08.009 za predčasne splatný a oznámila začatie výkonu záložného práva. Dňa 15.07.2010 sa konala dobrovoľná dražba, na ktorej obvinená predložila účastníkom Nájomnú zmluvu uzatvorenú 01.12.2008 medzi ňou a obvineným XXXXX, predmetom ktorej bol nájom označeného bytu na dobu 10 rokov, pričom v prípade vypovedania zmluvy zo strany prenajímateľa bola dohodnutá zmluvná pokuta vo výške 300 000,- Sk. Dražba bola následne neúspešná, pretože žiadny dražiteľ neurobil ani najnižšie podanie. 

Úkonmi vykonanými po vznesení obvinenia sa nepodarilo preukázať, a tým aj vyvrátiť obranu obvinených, že sporná nájomná zmluva bola antedatovaná, resp. že skôr uzatvorená nájomná zmluva neexistovala. Obvinení na svoju obranu zhodne uviedli, že nájomnú zmluvu uzatvorili skutočne v roku 2008, ale jej písomné vyhotovenie stratili a preto ho bolo potrebné vypracovať nanovo. Podpisom tejto zmluvy obvinený XXXXX porušil zmluvnú povinnosť vyplývajúcu mu z článku IV, odsek 3 Zmluvy o zriadení záložného práva k nehnuteľnosti z 22.05.2008. Toto jeho konanie však nevykazuje zákonné znaky trestného činu. 

Podľa § 239 odsek 1 písmeno c)  odsek 3 písmeno a) Trestného zákona dopustí ten, kto čo aj len čiastočne, zmarí uspokojenie svojho veriteľa tým, že zaťaží vec, ktorá je predmetom záväzku, alebo ju prenajme a spôsobí tak väčšiu škodu.

	Objektom tohto trestného činu je právo veriteľa na uspokojenie svojej pohľadávky voči páchateľovi. Veriteľ je osoba, ktorá má voči páchateľovi, resp. voči inej osobe, právo na plnenie na základe existujúceho záväzkového právneho vzťahu. Dlžník zmarí uspokojenie svojho veriteľa tým, že zmenší svoj majetok vyššie popísaným konaním tak, že veriteľ nemôže čo i len čiastočne dosiahnuť uspokojenie svojej pohľadávky. Na trestnú zodpovednosť však nebude stačiť, ak je dlžníkom oddialené, prípadne sťažené uspokojenie veriteľa.

	Z aktuálnej judikatúry Krajského súdu v Bratislave v podstate vyplýva, že len samotným prenajatím predmetu záväzku, bez ďalšieho, nedochádza k úbytku na majetku dlžníka, teda len týmto právnym úkonom nedochádza k zmenšeniu majetku dlžníka, z ktorého by mohol byť veriteľ dlžníka uspokojený. Za škodu veriteľa preto nie je možné považovať len prenajatie predmetu záväzku na dobu určitú, pretože vznikom takéhoto vzťahu nedochádza k úbytku na majetku určitej osoby, dlžníka. Právo nájmu k bytu, ktoré má vplyv na trhovú hodnotu majetku, ešte nespôsobuje  úbytok na majetku. Majetok sa nezmenšuje o hodnotu existujúceho záväzku vyplývajúceho z nájomného vzťahu, ale až odčerpaním určitých majetkových hodnôt na jeho úhradu, resp. plnenie. V samotnom prenajatí predmetu záložného práva teda nie je možné vidieť spôsobenie škody a to ani v právnom a ani v ekonomickom zmysle slova. Prenájom predmetného bytu v prospech obvinenej je okrem toho spojený s jej povinnosťou uhrádzať dohodnuté nájomné v prospech vlastníka bytu. Pri trestnom čine poškodzovania veriteľa je nevyhnutné, aby dlžník aj vykonal skutočné alebo fiktívne majetkové dispozície a to s úmyslom, aby sa veriteľ nemohol plne uspokojiť z jeho majetku. 

Podľa § 8 Trestného zákona je trestný čin protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak. 

V zmysle ustanovenia § 2 odsek 10 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.

Podľa § 215 odsek 1 písmeno b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak je nepochybné, že skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. 

V tejto súvislosti poukazujem na ustanovenie § 8 Trestného zákona, z dikcie ktorého vyplýva, že pre vyvodzovanie trestnej zodpovednosti za konkrétny trestný čin musia byť súčasne splnené dve podmienky trestného činu, teda musí ísť o protiprávny čin a jeho znaky musia byť uvedené v Trestnom zákone. Teda nie každý protiprávny čin je zároveň trestným činom. Pod pojmom znaky skutkovej podstaty trestného činu treba rozumieť znaky objektívnej a subjektívnej povahy a to objekt (chránený záujem), objektívna stránka (konanie, resp. opomenutie, následok a príčinná súvislosť medzi nimi), subjekt (páchateľ) a subjektívna stránka (zavinenie a v niektorých prípadoch aj pohnútka). Aj pokiaľ ide o tieto znaky trestného činu, aby išlo o trestný čin, musia byť všetky naplnené.

Z vyššie popísaného skutkového stavu, citovaných zákonných ustanovení a právnych úvah vyplýva, že sa v priebehu prípravného konania sa nepodarilo preukázať, že obvinení antedatovali nájomnú zmluvu v čase kedy už vedeli o splatnosti záväzku obvineného XXXXX, aby tak prenajatím predmetu záložného práva, čo i len čiastočne zmaril uspokojenie záložného veriteľa. Nepodarilo sa vyvrátiť obranu obvinených spočívajúcu v tvrdení, že nájomný vzťah vznikol skôr, ako sa úver obvineného XXXXX stal splatným. 

Okrem toho neboli naplnené zákonné znaky trestného činu poškodzovania veriteľa po formálnej stránke, pretože konaním obvinených došlo celkom nepochybne k oddialeniu uspokojenia pohľadávky obvineného XXXXX, avšak nie k jeho zmareniu, pretože prenajatím predmetu záložného práva nedošlo k reálnemu úbytku na majetku dlžníka. 

Preto som rozhodla tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia a trestné stíhanie vedené proti obvinenému XXXXX za prečin poškodzovania veriteľa podľa             § 239 odsek 1  písmeno b), odsek 3 písmeno a) Trestného zákona a obvinenej XXXXX za prečin poškodzovania veriteľa podľa § 239 odsek 1  písmeno b), odsek 3 písmeno a) Trestného zákona, spáchaný formou organizátorstva podľa  § 21 odsek 1  písmeno a) Trestného zákona som zastavila, pretože skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Marcela Medeková
prokurátorka