Okresná prokuratúra Bratislava III 
Vajnorská 47, 832 77 Bratislava 3

Sp. zn. : 2 Pv 509/13/1103	Bratislava III, 30.9.2014
EEČ : 2-10-269-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Nedovolená výroba omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držanie a obchodovanie s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 576/2009 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava III
Podľa § 215 odsek 1 písmeno a Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
ktorému bolo 

uznesením povereného príslušníka Obvodného oddelenia PZ Dunajská Lužná d¨ľa 16.02.2011 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku pod sp. zn. ČVS:ORP-40/DL-SC-2011 vznesené obvinenie pre prečin nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 ods. 1 Trestného zákona na tom skutkovom základe, že d¨ľa 10.12.2010 v čase okolo 20,00 hod. v obci Most pri Bratislave, ul. Nálepkova pri kontrole hliadkou OO PZ Dunajská Lužná, ktorá kontrolovala osobné motorové vozidlo zn. VW Passat, čierna metalízy, ev. č.: XXXXX dobrovoľne vydal papierik s obsahom neznámej zelenej sušenej rastliny o ktorej po znaleckom skúmaní KEÚ PZ Bratislava bolo zistené, že ide o rastlinu z rodu Canabis (konope) s hmotnosťou 682 mg s obsahom účinnej látky tetrahydrokanabinolu (THC) zodpovedajúcej minimálne dvom obvykle jednorazovým dávkam drogy, pričom rastliny rodu Canabis sú podľa zákona č. 139/1998 Z. z. o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch v platnom znení zaradené do I. skupiny omamných látok,  

lebo je nepochybné, že sa nestal skutok, pre ktorý sa vedie trestné stíhanie

Odôvodnenie:
Uznesením povereného príslušníka Obvodného oddelenia PZ Dunajská Lužná Okresného riaditeľstva PZ v Senci (ďalej len „poverený príslušník“) ČVS:ORP-40/DL-SC-2011 zo d¨ľa 16.02.2011 bolo podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX pre prečin nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 ods. 1 Trestného zákona na tom skutkovom základe, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

V priebehu vyšetrovania bol vypočutý obvinený XXXXX, svedok XXXXX, do konania bol pribratý Kriminalistický a expertízny ústav PZ v Bratislave a boli zabezpečené listinné doklady.  

Obvinený XXXXX (č. l. 13-15) ku skutku vypovedal len toľko, že šišku marihuany, ktorú dobrovoľne vydal príslušníkom Polície v obci Most pri Bratislave d¨ľa 10.12.2010 v čase asi o 20,00 h, chcel vyfajčiť. Túto kúpil od neznámej osoby, ktorú pozná pred prezývkou „Jerry,“ ale jej opis, ani pravé meno uviesť nevedel. Záverom svojej výpovede vyjadril ľútosť nad svojím konaním.
 
XXXXX (č. l. 16) vypovedal, že d¨ľa 10.12.2010 bol velený ako veliteľ hliadky Obvodného oddelenia PZ Dunajská Lužná. V čase približne o 20,00 h zastavili osobné motorové vozidlo VW Passat evidenčné číslo: XXXXX v dedine Most pri Bratislave. Vo vozidle boli štyri osoby, ktorých mená si už s odstupom času nepamätá, len dve, ktoré mali pri sebe omamné látky. Všetky osoby vyzvali, či nemajú pri sebe veci pochádzajúce z trestnej činnosti alebo drogy. Dve osoby, ktoré si pamätá XXXXX a XXXXX dobrovoľne vydali jednu šišku marihuany a XXXXX mal pri sebe aj pervitín. Z tohto dôvodu boli obe osoby zadržané a eskortované na Obvodné oddelenie PZ, tieto osoby sa k držbe týchto látok hneď pri ich vydaní priznali k tomu, že ide o drogy. 

Ďalej bol do vyšetrovania pribratý Kriminalistický a expertízny ústav v Bratislave, ktorý vo svojom znaleckom posudku (č. l. 5–7) konštatoval, že predložený poskladaný papier obsahoval 682 mg. Keďže v prípadoch, ak celkové množstvo predloženého sušeného konope   nepresiahne 1000 mg sa kvantitatívna analýzy nevykonáva nie je zrejmé o  konope s akým obsahom tetrahydrokanabinolu išlo. Avšak podľa vyjadrenia znaleckého ústavu predložené množstvo konope s hmotnosťou 682 mg zodpovedá minimálne 2 obvykle jednorazovým dávkam drogy. 
 
Do spisového materiálu boli ďalej zabezpečené: zápisnica o zadržaní a obmedzení osobnej slobody podozrivej osoby (č. l. 9), zápisnica o vydaní veci (č. l. 17), úradný záznam (č. l. 18).   
 
Postup polície pri zaisťovaní omamných látok prebiehal, podľa zabezpečených dôkazov tak, že po zastavení osobného motorového vozidla zn. VW Passat čiernej farby, evidenčné číslo: XXXXX, ktoré viedol ako vodič XXXXX, všetky štyri osoby vo vozidle vyzvali na vydanie veci v zmysle § 89 ods. 1 Trestného poriadku, pričom boli poučení o povinnosti vec vydať a upozornení na možnosť od¨ľatia veci, ako i na možnosť uloženia poriadkovej pokuty. Následne na to všetky osoby vystúpili z vozidla a dve osoby vrátane obvineného XXXXX „dobrovoľne“ vydali omamné látky.       

Výzva policajtov, aby osoby, v dôsledku hrozby uloženia poriadkovej pokuty a od¨ľatia veci je absolútne neprijateľná a v rozpore so zákonom. Zákaz nútiť osobu, aby prispela k svojmu obvineniu, či usvedčeniu znamená nielen zákaz nútiť podozrivú, či obvinenú osobu k výpovedi, ale aj zákaz nútiť takúto osobu k súčinnosti alebo k aktívnemu konaniu, ktoré je potrebné na usvedčenie takejto osoby, teda napríklad ide aj o zákaz nútiť podozrivú osobu, aby vydala, či vyložila veci, a to aj veci, ktoré ju môžu „spojiť“ s trestnou činnosťou. V tejto súvislosti možno poukázať na judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva, ktorý judikoval, že ani verejný záujem na odhaľovaní, stíhaní trestného činu a potrestaní páchateľa nemôže ospravedlniť taký postup, ktorý zasahuje do samotnej podstaty práva obvineného na obhajobu, vrátane práva nebyť nútený obviniť sám seba (rozsudok vo veci Heaney a McGuinness v. Írsko z roku 2000). K tomu Európsky súd pre ľudské práva pripomína, že právo neprispieť k obvineniu vlastnej osoby predovšetkým predpokladá, že obžaloba v trestnej veci sa snaží preukázať dôkazy proti obvinenému bez použitia dôkazov získaných metódami donútenia, či nátlaku na obvineného (rozsudok vo veci Saunders v. Spojené kráľovstvo z roku 1996). Čisto teoreticky, ak je osoba k takémuto konaniu políciou neoprávnene vyzvaná (t. j. ku konaniu, aby ako podozrivá osoba vydala omamné a psychotropné látky, ktoré má pri sebe), mala by byť aspo¨ľ políciou, v súlade s § 8 ods. 2 zákona o policajnom zbore, dopredu aj poučená, že splnenie takejto výzvy je založené len na základe dobrovoľnosti s tým, že splnenie tejto výzvy môže osoba odmietnuť v každom prípade a to o to viac, ak by jej splnením mohla predložiť dôkaz proti sebe a tým pádom sa sama obviniť z protiprávneho konania. 

Ak sa osádka osobného motorového vozidla zn. VW 1800 čiernej farby, ev. č.: XXXXX zdala policajtom podozrivá (napríklad preto, že išlo o štyroch mladých mužov) mali povinnosť najskôr takúto osobu poučiť o jeho právach (§ 8 ods. 2 zákona o policajnom zbore) a to najmä o práve, že k priznaniu sa zo spáchania priestupku, či trestného činu ho nemožno nútiť (napríklad primerane podľa § 34 Trestného poriadku). Uvedené je podstatné aj preto, že zákaz donútenia k priznaniu zahŕ¨ľa nielen právo nevypovedať (právo mlčať), ale aj právo neprispieť žiadnym aktívnym spôsobom, či už priamo alebo nepriamo, k svoju obvineniu.

V danom prípade vykonali príslušníci PZ po zastavení daného motorového vozidla služobný zákrok podľa § 18 ods. 1 zákona o policajnom zbore (zisťovanie totožnosti), pričom tento služobný zákrok skončil momentom, ako osoby preukázali svoju totožnosť občianskym preukazom. Následné konanie príslušníkov PZ (výzva na vystúpenie z vozidla ako aj následná  na „dobrovoľné“ vydanie vecí – omamných látok a vecí pochádzajúcich z trestnej činnosti ) už nebolo v súlade so zákonom o policajnom zbore a nešlo teda o výkon služobného zákroku. Policajt nie je oprávnený vyzývať osoby voči ktorým nevykonáva žiadny služobný zákrok a voči ktorým ani nie je dôvod na vykonanie služobného zákroku, aby sa podrobili osobnej prehliadke, pričom za taký postup je možné považovať aj to, ak príslušník PZ vyzve osobu, aby vyložila všetky veci, ktoré má pri sebe. Takéto oprávnenie policajta neexistuje a ak tak policajt postupuje, ide o zneužívanie ustanovení zákona o policajtnom zbore a šikanovanie osôb a to len z dôvodu, že ide o osobu, ktorá je „divná, nervózna a pod.“ Inak vo všeobecnosti platí to, že policajt môže využívať oprávnenia na služobný zákrok nie preto, že to zákon polícii umož¨ľuje (formálny dôvod), ale preto, že je na to dôvod predpokladaný zákonom (materiálny dôvod). 
 
Avšak v danom prípade bol postup príslušníkov PZ evidentne nezákonný, nakoľko títo celú osádku vozidla dali vystúpiť a následne ju výzvou na vydanie vecí podporenou tvrdením, že inak im môžu byť tieto veci od¨ľaté, resp. uložená poriadková pokuta, čo možno považovať za určitý druh nátlaku.

Podľa § 119 ods. 2 Tr. por., môže za dôkaz slúžiť len to, čo bolo získané zákonným spôsobom, t. j. v súlade s ustanoveniami Trestného poriadku, prípadne podľa osobitného zákona (napríklad podľa zákona o policajnom zbore). Ak bol dôkaz získaný v rozpore s Trestným poriadkom, či v rozpore s osobitným zákonom, nemôže slúžiť ako dôkaz v trestnom konaní a nemôže ani prispieť  na náležité objasnenie veci (§ 119 ods. 2 Tr. por. argumentum a contrário). Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti možno jednoznačne konštatovať, že zaistenie omamnej látky u XXXXX bolo príslušníkmi PZ vykonané v rozpore s ustanoveniami Trestného poriadku a  ustanoveniami zákona č. 171/1993 Z. z. o policajnom zbore (ďalej len zákon o policajnom zbore), a preto dôkaz získaný z takéhoto postupu nemožno použiť v trestnom konaní. Pokiaľ ide o posudzovanie neúčinnosti získaného dôkazu, tak dôkaz získaný nezákonným spôsobom je podľa povahy a závažnosti porušenia zákona buď absolútne neúčinný (t. j. nemožno k takémuto dôkazu vôbec prihliadnuť a musí byť vylúčený z hodnotenia pri zisťovaní skutkového stavu veci) alebo relatívne neúčinný (t. j. nemožno k nemu prihliadať, avšak len dovtedy, kým sa vada, ku ktorej došlo neodstráni). Pri absolútnej neúčinnosti dôkazu, nie je možné spôsobenú nezákonnosť odstrániť (napraviť). V posudzovanej trestnej veci ide o absolútnu neúčinnosť získaného dôkazu (zaistených omamných látok), nakoľko tento dôkaz bol získaný nezákonným postupom polície (postupom, ktorý spočíval v obchádzaní ustanovenia Trestného poriadku o osobnej prehliadke a hrubom porušení ustanovení zákona o policajnom zbore), pričom túto nezákonnosť nie je možné odstrániť v ďalšom priebehu konania (išlo o neopakovateľný úkon zo strany polície). Za dôkaz, ktorý bol získaný nezákonným spôsobom, sa považuje nielen dôkaz, pri ktorom bola nezákonnosť spôsobená, ale aj každý dôkaz získaný na základe takéhoto dôkazu. Nezákonnosťou sú teda postihnuté aj všetky ďalšie dôkazy, ktoré boli získané na základe nezákonného postupu (ide o tzv. teóriu plodov z otráveného stromu, ktorá vychádza z toho, že všetky dôkazy, ktoré boli získané nezákonne, musia byť vylúčené. Taktiež nemožno použiť ani ďalšie dôkazy, ktoré boli získané priamo alebo nepriamo, ako výsledok nezákonného postupu. Napríklad ak bola nezákonne získaná vec, ktorá je preto postihnutá absolútnou neúčinnosťou, je touto absolútnou neúčinnosťou postihnutá aj napríklad následná výpoveď osoby, ktorá sa v nej prizná, že takúto vec mala pri sebe).

Za takéhoto dôkazného stavu nie je v podstate žiadny relevantný dôkaz, ktorý by obvineného spájal so zaistenou omamnou látkou a keďže nezákonnosť nie je možné odstrániť, nie je ani objektívne možné preukázať, že skutok, pre ktorý bolo obvinenému XXXXX vznesené obvinenie spôsobom ako je uvedené v uznesení o vznesení obvinenia   (po vylúčení dôkazu získaného tzv. bezpečnostnou prehliadkou nie je možné zákonne preukázať spojitosť medzi skutkom spočívajúcom v prechovávaní marihuany s osobou XXXXX), preto bol na mieste postup v zmysle   ustanovenia § 215 ods. 1 písm. a) Trestného poriadku.

Navyše nie je ani zrejmé, že množstvo, ktoré obvinený XXXXX prechovával vy vzhľadom na jeho množstvo, bolo schopné ovplyvniť psychiku človeka, keďže nebola vykonaná kvantitatívna analýza obsahu tetrahydrokanabinolu.  

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Lucia Bizoňová
prokurátorka