Okresná prokuratúra Bratislava III 
Vajnorská 47, 832 77 Bratislava 3

Sp. zn. : 4 Pv 304/13/1103	Bratislava III, 27.10.2014
EEČ : 2-10-326-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Zločin:	Podvod podľa § 221 odsek 3 písmeno a, odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 650/2005 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava III
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
v období od 29.09.2008 do 13.10.2008 z účtu č. XXXXX založeného v OTP Banke Slovensko a.s., v Senci na Lichnerovej ulici č. 93 patriaceho spoločnosti spol. XXXXX so sídlom XXXXX Senica vykonal výber finančných prostriedkov a previedol ich na neznámy účet aj napriek tomu, že na základe zmluvy o prevode obchodných podielov nemal na uvedenú transakciu oprávnenie, čím takto poškodenej spoločnosti XXXXX - XXXXX so sídlom na Kopčianskej ul. č. XXXXX, XXXXX spôsobil škodu vo výške 10. 568,24,- Eur. (318.198,- Sk), 

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
O d ô v o d n e n i e : 
V predmetnej veci podal d¨ľa 12.06.2009 trestn¨¦ ozn¨˘menie konateľ spoločnosti XXXXX - XXXXX s.r.o. Kopčianska XXXXX, XXXXX XXXXX na XXXXX preto, že menovaný neoprávnene bez akéhokoľvek splnomocnenia a vedomia spoločnosti XXXXX. so sídlom XXXXX, Senica vybral v roku 2008 z účtu č. 1920810/5200 vedenom v OTP Banka Slovensko sumu 10. 562,24,- Eur. Podľa oznamovateľa XXXXX, ktorý bol až do 23.08.2008 konateľom spoločnosti XXXXX pôvodne nazývanej XXXXX využil svoju vedomosť o platbách, ktoré mala spoločnosť obdržať od da¨ľov¨¦ho ¨˛radu a peniaze z tohto ¨˛čtu odcudzil, čo sa pokúsil zakryť zrušením predmetného účtu. Všetky výbery ktoré XXXXX uskutočnil, urobil bez vedomia spoločnosti XXXXX v čase, keď už nebol konateľom menovanej spoločnosti a nedisponoval žiadnym plnomocenstvom k takémuto úkonu.  
Následne vo svojej výpovedi XXXXX konkretizoval, že do 04.08.2008 bol konateľom a spoločníkom spoločnosti XXXXX ktorá bola predaná p. XXXXX, ktorý ju premenoval na XXXXX Spoločnosť bola predaná so všetkými pohľadávkami a on ani jeho spoločníci nemali už žiadne pohľadávky od spoločnosti XXXXX ani od XXXXX. Ten sa neskôr dozvedel, že da¨ľový ¨˛rad pouk¨˘zal vr¨˘tený odpočet DPH na účet vedený na spoločnosť XXXXXo., o ktorom XXXXX nevedel a zistil tiež, že XXXXX napriek tomu, že od 23.08.2008 bol jediným spoločníkom a konateľom XXXXX, vybral v septembri a októbri 2008 z predmetného účtu finančné prostriedky tak, že d¨ľa 29.09.2008 vybral 30.000,- Sk, d¨ľa 02.10.2008 vybral 40.000,- Sk, d¨ľa 06.10.2008 vybral 90.000,- Sk, d¨ľa 07.10.2008 vybral 80.000,- Sk a d¨ľa 13.10.2008 previedol na svoj novozaložený účet sumu 78.390,81,- Sk. Podľa oznamovateľa celková suma finančných prostriedkov, ktorými XXXXX poškodil XXXXX. je v celkovej výške 318.198,- Sk. 
Následne na základe tohto trestného oznámenia vyšetrovateľ najskôr d¨ľa 29.06.2009 podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie pre prečin podvodu podľa § 221 ods. 1, ods. 3 písm. a) Trestného zákona a potom d¨ľa 04.08.2009  podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku aj vzniesol obvinenie XXXXX pre predmetný trestný čin na tom skutkovom základe, ako je vyššie uvedené.  
Obvinený XXXXX vypovedal, že XXXXX odkúpil spoločnosť XXXXX, ktorú následne premenoval na XXXXX Menovaný, ktorého získal pre tento úkon XXXXXšak dlhodobo nekomunikuje, na adrese kde má jeho firma sídliť nie je o tejto firme žiadne zmienka a je to podľa neho nastrčená spoločnosť, v čom ho utvrdzuje aj to, že táto mala svoju údajnú pohľadávku posunúť na XXXXX V budove, v ktorej má táto spoločnosť sídliť sa nevykonáva žiadna činnosť, v okolí nikto o p. XXXXX nevedel nič uviesť. Pritom v zmluve o prevode obchodného podielu, ktorou na p. XXXXX previedli spoločnosť XXXXX má uvedené trvalé bydlisko XXXXX čo je blízko ukrajinských hraníc. 
Čo sa týka výberu pe¨ľaz¨Ş z ¨˛čtu OTP Banky, jednalo sa o účet, ktorý existoval asi 10 rokov pred výberom a bol vedený na XXXXX. Ako veriteľ mal pohľadávku voči XXXXX vo výške 383.730,60,- Sk, ktorú mala XXXXX ako dlžník. Sumu mu mala spoločnosť vrátiť do 3 mesiacov, doteraz však tieto peniaze neboli vrátené. Peniaze, ktoré vybral z účtu v OTP Banky a. s. boli poukázané da¨ľovým ¨˛radom na spoločnosť XXXXX., pričom sa jednalo o vrátené DPH a to vo výške 75.057,- SK ako DPH za mesiac máj 2008, ktorá bola vrátená d¨ľa 26.09.2008, vo výške 247.419,- Sk ako DPH za mesiac jún 2008, ktorá bola vrátená d¨ľa 02.10.2008. T¨˘to DPH bola spolu v sume 318.198,- Sk boli vr¨˘ten¨¦ spoločnosti XXXXX oneskorene  a to v zmysle da¨ľových z¨˘konov. Obidve tieto vratky DPH boli ešte nárokmi spoločnosti XXXXX s.r.o. a tieto mali byť poukázané ešte predtým, ako sa v auguste 2008 táto spoločnosť previedla na pána XXXXX. K tomu obvinený priložil „ potvrdenie o podaní da¨ľov¨¦ho priznania k dani z pridanej hodnoty za zda¨ľovacie obdobie m¨˘j 2008“ odovzdan¨¦ na Da¨ľový ¨˛rad v Senci d¨ľa 25.06.2008. Bola to teda DPH, ktor¨˛ v minulosti uhradil XXXXX. z tovarov, ktoré v minulosti nakupoval v období, keď bol oprávnený konať. Čo sa týka účelu, na ktorý tieto peniaze použil, mal právo si ich ponechať, pretože bol voči spoločnosti XXXXX veriteľom, ale ich nepoužil ani pre seba, boli použité na financovanie nákladov hotela S – LÚČ, kde je XXXXX ako jediný spoločník XXXXX – XXXXX a 50 % spoločník Central pointu, ktorému patrí Hotel Lúč. Tieto peniaze boli potrebné na opravu strechy Hotela Lúč, na ktorú bol vyzvaný spoločnosťou Mirakl a.s. Košice. Opravy boli vykonané a doklady o úhrade za vykonanú opravu založil do účtovníctva Central point, ku ktorému nemá prístup. Čo sa týka XXXXX uvádzanej škody je zaujímavé, že pohľadávku im p. XXXXX previedol za 1.000,- Eur, okrem toho p. XXXXX kúpil spoločnosť XXXXX. za 200.000, - Sk, pričom da¨ľov¨˘ pohľadávka je oveľa vyššia. Pri prevode spoločnosti XXXXX na p. XXXXX sa nepočítalo s tým, že tento dostane peniaze za DPH. Ak by ich mal dostať, bola by suma za prevod oveľa vyššia. Prevod spoločnosti na p. XXXXX sprostredkoval XXXXX prišiel s tým ako s hotovou vecou, pričom on p. XXXXX nikdy nevidel. 
K svojej výpovedi obvinený predložil listinné dôkazy preukazujúce jeho výpoveď, konkrétne žiadosť spoločnosti Mirakl, s.r.o. Košice zo d¨ľa 07.07.2009 o opravu strechy v objekte, ktor¨˛ jej prenajala spoločnosť XXXXX odpoveď obvineného spoločnosti Mirakl, s.r.o. zo d¨ľa 20.07.2009, že predmetná strecha bola kompletne opravená, ďalej doložil potvrdenia z Mestského úradu Senec o prijatých platbách od spoločnosti XXXXX vo výškach 22 519,00,- Sk a 265 279,00,- Sk, zmluvu o pôžičke zo d¨ľa 22.04.2008, ktorou mal obvinený ako fyzick¨˘ osoba poskytn¨˛ť spoločnosti XXXXX bezúročnú pôžičku vo výške 383 730,60,- Sk na úhradu dlhu mestu Senec. 
XXXXX v procesnom postavení svedka vypovedal, že nie je pravdou, že by mal obvinený pohľadávku voči spoločnosti XXXXX. vo výške 383.730,- Sk, pretože ju nepriznal ani v zápisnici zo zasadnutia valného zhromaždenia pri jeho vstupe do spoločnosti XXXXX a ani nebola uvedená v zápise z rokovania spoločníkov spoločnosti XXXXX pri odpredaji spoločnosti d¨ľa 04.08.2008. Taktiež nie je pravda, že by on zabezpečil XXXXX ako kupcu spoločnosti  XXXXX nepoznal ho, mal iba šťastie, že ho v Senci našiel. Podľa neho od 04.08.2008 nikto iný nebol oprávnený narábať s účtom spoločnosti XXXXX. len XXXXX ako vlastník spoločnosti XXXXX 
Z vyjadrení OTP Banky Slovensko a.s. Bratislava a ¨ľou predložených listinných dôkazov vyplýva, že predmetný účet spoločnosti XXXXX pod č. XXXXX bol založený d¨ľa 01.02.1996, zrušený bol d¨ľa 13.10.2008  a dispozičné právo k nemu mali výlučne obvinený XXXXX a XXXXX.
Svedok XXXXX d¨ľa 12.10.2011 vypovedal, že spoločnosť XXXXX. nepozná. 
Vo firme XXXXX s.r.o. je konateľom od 04.08.2008, pri jej založení mu pomáhal právnik XXXXX, ktorého však bližšie nepozná a ani nevie, ako sa presne píše jeho priezvisko. Boli spolu na káve, pýtal sa ho či by nechcel mať firmu s jeho menom, s čím súhlasil. Táto však neprosperovala. Účtovníctvo k tejto spoločnosti by mal mať u seba ten právnik, s ktorým potom komunikoval len telefonicky, avšak jeho telefónne číslo už nemá. Osobu XXXXX nepozná, nevie kto to je a žiadnu pohľadávku na neho nepreviedol. 
Svedok tie isté skutočnosti potvrdil aj vo výpovedi zo d¨ľa 19.05.2014. 
Svedky¨ľa XXXXX pracovn¨Şčka Da¨ľov¨¦ho ¨˛radu Trnava, pobočka Senica vypovedala, že spoločnosť XXXXX. vykonávala činnosť od 18.01.1996 do 22.08.2008, potom od 23.08.2008 zmenila názov aj sídlo na XXXXX.r.o., XXXXX  táto spoločnosť bola registrovaná na DPH od 20.11.2008, avšak za celé obdobie nespolupracovala, nepredkladala da¨ľov¨¦ priznania, vyrubovali sa jej len sankcie za neplnenie povinnost¨Ş a d¨ľa 21.03.2012 bola vymazan¨˘ z obchodn¨¦ho registra ex offo. Čo sa týka spoločnosti XXXXX svedky¨ľa potvrdila, že táto podala da¨ľov¨¦ priznania za mesiac 05/2008, kedy bol uplatnený nadmerný odpočet na DPH v sume 75 057,- Sk a za mesiac 06/2008, kedy uplatnila nadmerný odpočet na DPH vo výške 247 419,- Sk. 
Z vyjadrenia Da¨ľov¨¦ho ¨˛radu Senec zo d¨ľa 22.08.2013 a pripojených n¨Şm predložených listinných dôkazov vyplýva, že suma 75 057,- Sk ako odpočet DPH za mesiac máj 2008, bola poukázaná na účet spoločnosti XXXXX. vedený pod č. XXXXX  d¨ľa 24.09.2008 a suma 243 141,- Sk ako odpočet DPH za mesiac jún 2008 d¨ľa 30.09.2008. T¨˘to spoločnosť bola registrovaná ako platiteľ DPH do 04.11.2008. 
Vyhodnotiac vyššie uvedené dôkazy som dospela k názoru, že konanie obvineného XXXXX nenapĺ¨ľa znaky skutkovej podstaty prečinu podvodu podľa § 221 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona za ktorý mu bolo na podklade oznámenia XXXXX vznesené obvinenie a to tak z hľadiska objektívnej, ako aj subjektívnej stránky a to z nasledovných dôvodov :    
Podľa § 221 ods. 1 Trestného zákona sa prečinu podvodu dopustí, kto na škodu cudzieho majetku seba alebo iného obohatí tým, že uvedie niekoho do omylu, alebo využije niečí omyl a spôsobí tak na cudzom majetku malú škodu.
Podstatnou zložkou tohto trestného činu je podvodné konanie páchateľa spočívajúce v uvedení iného do omylu alebo využitie jeho omylu, sprevádzané úmyslom seba alebo iného obohatiť ku škode cudzieho majetku. 
Uvedenie do omylu sa môže podľa teórie trestného práva uskutočniť ľsťou, nepravdivou informáciou alebo zamlčaním dôležitých skutočností páchateľom, ktorým konaním tento predstiera okolnosti, ktoré nie sú v súlade so skutočným stavom veci. Omyl sa pritom môže týkať aj skutočností minulých, prítomných aj budúcich. Páchateľ tak svojim podvodným konaním vyvolá rozpor medzi predstavou, ktorú tak nadobudla ním podvádzaná osoba a reálnou skutočnosťou. Pod pojmom „ uviesť do omylu“ sa v najširšom význame v zmysle tejto skutkovej podstaty rozumie podvádzanie, klamanie, úskočné konanie, ako napríklad ubezpečovanie inej osoby o tom, že uskutoční sľubované plnenie, hoci vie, že ho nesplní a páchateľ pritom koná s úmyslom takto zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený majetkový prospech ku škode spravidla toho, kto na základe klamlivých sľubov poskytol bez následnej protihodnoty určité plnenie. 
V podstate rovnaké konečné dôsledky obsahuje aj druhá alternatíva uvedená v skutkovej podstate tohto trestného činu a spočívajúca vo „ využití omylu iného „ s tým, že v tomto prípade páchateľ síce sám k vyvolaniu omylu neprispel, ale po zistení omylu iného v príčinnom vzťahu koná tak, aby na škodu cudzieho majetku obohatil seba alebo iného. 
Prečin podvodu podľa § 221 ods. 1 Trestného zákona  rovnako ako niektoré ďalšie trestné činy proti majetku je úmyselným trestným činom. 
Pre naplnenie znakov skutkových podstát takýchto trestných činov sa z hľadiska subjektívnej stánky vyžaduje zavinenie v podobe priameho úmyslu podľa § 15 písm. a) Trestného zákona (páchateľ chcel spôsobom uvedeným v tomto zákone porušiť alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom) alebo v podobe nepriameho úmyslu podľa § 15 písm. b) Trestného zákona (páchateľ vedel, že svojim konaním môže také porušenie alebo ohrozenie spôsobiť a pre prípad, že ho spôsobí je s tým uzrozumený). 
Zavinenie pritom musí byť dôkazmi preukázané vo vzťahu ku všetkým zložkám skutkovej podstaty daného trestného činu, vrátane jeho následku bez ohľadu na jeho formu. 
Pokiaľ ide o objektívnu stránku trestného činu, tá spočíva v konaní človeka, jeho následku a  v príčinnom vzťahu medzi nimi, pričom musí ísť o protiprávne konanie v tom zmysle, že svojou podstatou zodpovedá skutkovej podstate príslušného trestného činu. 
S prihliadnutím na tieto všeobecné východiská, na spôsob a charakter konania obvineného nie je toto možné považovať za podvodné konanie v zmysle skutkovej podstaty tohto prečinu a nenapĺ¨ľa ani znaky žiadneho iného trestného činu obsiahnutého v osobitnej časti Trestného zákona. 
V prvom rade poukazujem na tú skutočnosť, že podľa oznamovateľa údajne poškodený XXXXX sa sám za poškodeného konaním obvineného nepovažuje. Z jeho  výpovede vyplýva, že jeho konateľstvo v predmetnej spoločnosti XXXXX bolo v podstate formálne, žiadnu podnikateľskú činnosť nevykonával, iba podpisoval podľa jeho vyjadrenia „nejaké papiere“ v tej súvislosti, že bude na neho napísaná nejaká spoločnosť, ktorá bude mať názov zhodný s jeho priezviskom a ktorú mal založiť nejaký právnik, ktorého ani nevedel stotožniť. Účtovníctvo tejto spoločnosti nevidel, ani ním nedisponoval. Svoju adresu uvedenú ako sídlo spoločnosti mala v opustenom a neudržiavanom objekte. Je nesporné teda, že spoločnosť XXXXX. bola iba formálne existujúcim subjektom bez akejkoľvek činnosti, pričom pre neplnenie si povinností bola da¨ľovými org¨˘nmi sankcionovan¨˘, až napokon bola zo zákona vymazaná z obchodného registra. Príznačné je, že osoba XXXXX bola pre aj pre da¨ľový ¨˛rad nezastihnuteľná, tak ako bola dlhodobo nezastihnuteľná aj pre orgány polície. Je preto prijateľná výpoveď obvineného, že XXXXX nepoznal, nemal o jeho osobe žiadne informácie, nevedel sa s ním skontaktovať a preto podľa neho išlo o „nastrčenú spoločnosť“. 
Z hľadiska skutkových zistení bola preukázaná obhajoba obvineného v tom ohľade, že obvineným vybraté peniaze z účtu patrili spoločnosti XXXXX resp. z jej podnikateľskej činnosti za mesiace máj a jún 2008, kedy ešte jej obchodné podiely neboli prevedené na osobu XXXXX. Da¨ľ z pridanej hodnoty sa viaže na konkrétny tovar resp. službu, pričom do štátneho rozpočtu sa táto dostáva prostredníctvom registrovaných jej platiteľov, ktorí sa nejakým spôsobom podieľali na konkrétnom výrobku alebo službe a preto je nesprávny názor, že  vrátené odpočty DPH na účet spoločnosti XXXXX  sa od 04.08.2008 stali vlastníctvom spoločnosti XXXXX , ktorá v čase výberu týchto prostriedkov obvineným nebola ešte ani len registrovaná ako platiteľ DPH. Predmetné finančné prostriedky boli pritom vybraté z účtu dlhodobo patriaceho spoločnosti XXXXX pritom ako platiteľ DPH bola táto spoločnosť registrovaná až do 04.11.2008, t.j. aj v čase výberu finančných prostriedkov z neho. 
Okrem toho konštatujem aj nedostatok následku ako jedného z obligatórnych znakov skutkovej podstaty prečinu podľa § 221 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona. Vyšetrovateľ síce založil procesné postavenie poškodeného priamo v uznesení o začatí trestného stíhania a potom aj v uznesení o vznesení obvinenia spoločnosti XXXXX XXXXX s.r.o. a jej konateľovi XXXXX, tento postup však nepovažujem za správny. Toto postavenie im bolo vyšetrovateľom priznané na základe tej skutočnosti, že spoločnosť XXXXX mala d¨ľa 18.05.2009 t. j. po takmer 6 mesiacoch od ¨˛dajn¨¦ho skutku post¨˛piť svoju pohľadávku v hodnote 10 562,24,- Eur spoločnosti XXXXX XXXXX s.r.o. Táto spoločnosť tak nemala k podstate skutku v septembri a v októbri 2008 žiadny právny vzťah, a teda obvinený ani nemohol mať  v čase činu úmysel uviesť do omylu túto spoločnosť a jej konateľa a tak sa na ich úkor obohatiť v zmysle skutkovej podstaty predmetného prečinu. Treba vo všeobecnosti v zmysle teórie trestného práva zdôrazniť, že ak páchateľ svojim protiprávnym konaním  spôsobí inému škodu, stále je v priebehu celého trestného konania z hľadiska skutkových zistení tento poškodeným subjektom, čo musí byť vyjadrené v  skutku pri špecifikácii následku. Pritom výlučne tomuto subjektu a jeho právnemu nástupcovi v zmysle univerzálnej sukcesie ( t. j ktorý nadobudol všetky práva právneho predchodcu) Trestný poriadok priznáva procesné práva podľa § 46 ods. 1 až 9 Trestného poriadku. V prípade, že neskoršie jeho majetkové práva prešli iba postúpením pohľadávky podľa § 524 a nasl. Občianskeho zákonníka ( t.j. singulárnou sukcesiou – nadobudnutím konkrétne určeného práva) na iný subjekt, tento subjekt nadobudne v priebehu trestného konania jediné oprávnenie a to nárok na náhradu škody, čo priamo vyplýva zo znenia § 48 ods. 4 Trestného poriadku, ktorý rieši právne nástupníctvo len touto formou.  
Z týchto dôvodov považujem ďalšie trestné stíhanie obvineného za nedôvodné a preto som rozhodla o zastavení jeho trestného stíhania podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku, pretože skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.   

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Jana Lazarová
prokurátorka