Okresná prokuratúra Poprad 
Štefánikova 11, 058 01 Poprad 1 	

Sp. zn. : 1 Pv 317/14/7706	Poprad, 12.11.2014
EEČ : 2-57-167-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Nevyplatenie mzdy a odstupného podľa § 214 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 204/2013 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Poprad
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
na tom skutkovom základe, že ako zamestnávateľ s obchodným menom XXXXX XXXXX so sídlom Ludvika Svobodu č. XXXXX XXXXX, IČO: XXXXX nevyplatil XXXXX mzdu za prácu za mesiac jún 2013 v sume 128,87 €, júl 2013 v sume 269,91 € a august 2013 v sume 305,90 €, a to na základe pracovnej zmluvy zo dňa 13.7.2011 na pozícii kuchárka v XXXXX, UL. XXXXX v určenej hodinovej mzde 2,19 € s výplatným termínom do 25. dňa nasledujúceho mesiaca, hoci v deň splatnosti mzdy mal peňažné prostriedky na jej výplatu, čím takto poškodenej XXXXX spôsobil škodu vo výške 704,68 €

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením povereného príslušníka OO PZ XXXXX zo dňa 27.3.2014 pod XXXXX bolo začaté trestné stíhanie pre prečin nevyplatenie mzdy a odstupného podľa § 214 ods. 1 Trestného zákona na skutkovom základe uvedenom v predmetnom uznesení. 

	Po začatí trestného stíhania bol do konania pribratý znalec z odvetvia účtovníctvo a daňovníctvo XXXXX, ktorý vypracoval znalecký posudok č. XXXXX v záveroch ktorého konštatoval, že podnikateľský subjekt mohol poškodenej uhradiť mzdu k dátumom splatnosti za mesiac jún 2013 čiastočne vo výške 128,87 €, za mesiac júl 2013 vo výške 269,91 € a za mesiac august 2013 vo výške 305,90 €. Pri vypracovaní znaleckého posudku znalec vychádzal z príkazov na úhradu, pokladničnej knihy, daňového priznania a daňových dokladov za rok 2013 a knihy uzávierok. 

	Na podklade vypracovaného znaleckého posudku a ďalších vykonaných dôkazov bolo uznesením povereného príslušníka OO PZ XXXXX, XXXXX zo dňa 26.5.2014 vznesené obvinenie XXXXX na skutkovom základe uvedenom v predmetnom uznesení. 

	Po vznesení obvinenia bol obvinený opakovane vypočutý a to dňa 19.6.2014, 15.7.2014, pričom vo vykonaných výsluchoch poukázal na skutočnosť, že v danom období nemal dostatok finančných prostriedkov na vyplatenie mzdy poškodenej. Uviedol, že vo vypracovanom znaleckom posudku neboli zohľadnené výdavky, ktoré nevyhnutne potreboval na zabezpečenie chodu reštaurácie a to platenie nájomného vo výške 2.400,- €, splátka úveru Slovenskej sporiteľni na chod reštaurácie vo výške 398,- €, pričom nájomné platil prenajímateľke XXXXX v dňoch 17.6.2013 vo výške 2.000,- €, 19.6.2013 vo výške 400,- €, 16.7.2013 vo výške 1.400,- €, 1.8.2013 v sume 1.00,- €, 27.8.2013 v sume 400,- €, 2.9.2013 v sume 1.000,- €, 17.9.2013 v sume 2.400,- €. Finančné prostriedky v pokladni kumuloval za účelom úhrady bežného a omeškaného nájomného, pričom prenajímateľ trval na jeho úhrade pod hrozbou ukončenia nájomného vzťahu. 

	Poškodená XXXXX pri výsluchu dňa 14.4.2014 a 21.7.2014 poukázala na skutočnosti súvisiace s výkonom práce pre obvineného na základe pracovnej zmluvy, spôsob a dôvod ukončenia pracovného pomeru a následné jednanie s obvineným ohľadne vyplatenia dlžnej mzdy. Poškodená sa zároveň vyjadrila, že má za to, že obvinený musel mať finančné prostriedky na vyplatenie jej mzdy, nakoľko reštaurácia mala dosť hostí. 

	S ohľadom na výpoveď obvineného bola dňa 2.10.2014 v procesnom postavení svedka vypočutá XXXXX, ktorá uviedla, že je majiteľkou priestoru, v ktorom obvinený prevádzkoval reštauráciu, pričom tento mal obvinený v nájme od 29.12.2009 s tým, že bol povinný uhrádzať mesačné nájomné vo výške 2.000,- € navýšené o DPH splatné vždy k 10. dňu príslušného mesiaca. Obvinený jej platil nájomné a to v mesiaci jún 2013 dňa 17.6.2013 v sume 2.000,- € a dňa 19.6.2013 v sume 400,- €. Za mesiac júl 2013 jej uhradil dňa 16.7.2013 sumu 1.400,- € a dňa 12.8.2013 sumu 1.000,- €. Za mesiac august 2013 jej uhradil dňa 27.8.2013 sumu 400,- €, 2.9.2013 sumu 1.000,- €, 10.9.2013 sumu 300,- €, dňa 12.9.2013 sumu 200,- € a 16.9.2013 sumu 500,- €. Zároveň mal obvinený neuhradené nájomné za mesiac február 2013 vo výške 1.000,- € a za mesiac marec 2013 vo výške 2.000,- €. Taktiež neuhradenú faktúru za nájom terasy vo výške 460,56 €. K dátumom splatnosti mzdy poškodenej jej obvinený dlhoval nájomné za predchádzajúci mesiac plus sumy vyššie uvedeného dlžného nájomného. 

	Do vyšetrovacieho spisu bola zároveň zabezpečená zmluva o nájme nebytových priestorov, z ktorej vyplývajú skutočnosti uvádzané obvineným a svedkyňou XXXXX ohľadne výšky mesačného nájmu a dátumov splatnosti, taktiež bola zabezpečená zmluva o poskytnutí úveru Československou obchodnou bankou zo dňa 8.12.2009 s tým, že úver bol poskytnutý obvinenému spoločne s manželkou a to vo výške 27.000,- €. Zároveň bola zabezpečená súvisiaca zmluva o zriadení záložného práva k nehnuteľnosti - bytu vo vlastníctve obvineného s manželkou. Taktiež bola zabezpečená zmluva o investičnom úvere číslo XXXXX zo dňa 21.4.2011 uzavretá medzi Československou obchodnou bankou a. s. a obvineným, z ktorej vyplýva, že tomuto bol poskytnutý ďalší úver vo výške 15.000,- € a zmluva o splátkovom úvere zo dňa 1.4.2011 uzavretá medzi Slovenskou sporiteľňou a. s. a obvineným s manželkou, z ktorej vyplýva, že tomuto bol poskytnutý úver vo výške 33.000,- €, taktiež zabezpečený záložným právom k bytu vo vlastníctve obvineného s manželkou. Z výpisu z účtu Československej obchodnej banky a. s. vyplýva, že tento v období splatnosti nevyplatenej mzdy vykazoval záporné zostatky a to v rozmedzí od 6.607,56 € až do sumy 10.000,- €. Z výpisu z úveru poskytnutého Slovenskou sporiteľňou a. s. vyplýva vyčerpanie celej sumy poskytnutého úveru vo výške 33.000,- €. Zároveň boli do vyšetrovacieho spisu zabezpečené výpisy z účtov XXXXX, z ktorých vyplývajú úhrady nájomného tak, ako to vo svojom výsluchu uvádzajú obvinený a svedkyňa XXXXX 

	S ohľadom na takto zabezpečené dôkazy bol dňa 15.7.2014 a 9.10.2014 vypočutý znalec XXXXX, ktorý konštatoval, že obvinený po celú dobu čerpal úver z Československej obchodnej banky, ktorého nesplatený zostatok k termínom splatnosti mzdy bol vo výške 6.607,56 €, pričom tento úver mal byť splatný a taktiež obvinený uhrádzal mesačné nájomné vo výške 2.400,- € a mal povinnosť splácať omeškané nájomné vo výške 1.575,70 €, pričom nájomné možno považovať za nevyhnutný výdavok slúžiaci na zabezpečenie existencie príjmov. S ohľadom na vyššie uvedenú finančnú situáciu podnikateľského subjektu znalec konštatoval, že obvinený nemal ku dňu splatnosti mzdy poškodenej disponibilné prostriedky na úhradu jej mzdy. Zároveň znalec uviedol, že k termínu splatnosti mzdy predstavovali neuhradené záväzky obvineného v rámci jeho podnikateľskej činnosti sumu vo výške 8.250,67 €, zároveň mal obvinený neuhradený splatný úver v Československej obchodnej banke vo výške 6.607,56 € a 9.769,67 €. Spolu tieto záväzky predstavujú sumu 24.627,09 €. 

Vyhodnotením dôkazov zabezpečených počas vyšetrovania a to jednotlivo ako aj v ich vzájomnej súvislosti som dospel k záveru, že stíhaný skutok sa stal, avšak tento nie je trestným činom. 

Trestným činom je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v Trestnom zákone, ak tento zákon neustanovuje inak. Pojem trestný čin je teda možno charakterizovať ako súhrn objektívnych a subjektívnych skutočností (objekt, objektívna stránka, subjekt, subjektívna stránka) podmieňujúcich trestnú zodpovednosť, teda skutočností, charakterizujúcich individuálne určitý ľudský zásah do vonkajšieho sveta, ak sú v ňom naplnené znaky činu uvedeného v Trestnom zákone. Z toho vyplýva, že nie každý skutok je trestným činom. Trestným činom je skutok len vtedy, ak vyčerpáva znaky skutkovej podstaty niektorého trestného činu uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona.

Objektívna stránka trestného čiu je charakterizovaná spôsobom spáchania trestného činu a jeho následkom, pričom zahŕňa aj príčinný vzťah medzi konaním a následkom. 

Zavinenie je obligatórnym znakom subjektívnej stránky trestného činu a vychádza zo zásady dôsledného uplatňovania zodpovednosti za zavinenie. Bez zavinenia totiž niet trestného činu. Zavinenie je vnútorný psychický vzťah páchateľa k podstatným náležitostiam trestného činu. Zavinenie sa tak musí vzťahovať na všetky skutočnosti, ktoré sú zákonným znakom skutkovej podstaty trestného činu. Zavinenie je vybudované na vedomostnej a vôľovej zložke. Vedomostná zložka sa zakladá na páchateľovom vnímaní predmetov a javov jeho zmyslovými orgánmi a v jeho predstavách o týchto predmetoch a javoch. Vôľová zložka zahŕňa chcenie, alebo uzrozumenie konať určitým spôsobom so znalosťou podstaty veci. Dôležitým je to, že zavinenie ako psychický vzťah páchateľa ku skutočnostiam zakladajúcim trestný čin musí existovať už v čase spáchania trestného činu. 

Podľa § 17 Trestného zákona pre trestnosť činu spáchaného fyzickou osobou treba úmyselné zavinenie, ak tento zákon výslovne neustanovuje, že stačí zavinenie z nedbanlivosti.

Prečinu nevyplatenia mzdy a odstupného podľa § 214 ods. 1 Trestného zákona sa dopustí ten, kto ako štatutárny orgán právnickej osoby alebo fyzická osoba, ktorá je zamestnávateľom, alebo ich prokurista nevyplatí svojmu zamestnancovi mzdu, plat alebo inú odmenu za prácu, náhradu mzdy alebo odstupné, na ktorých vyplatenie má zamestnanec nárok, v deň ich splatnosti, hoci v tento deň mal peňažné prostriedky na ich výplatu, ktoré nevyhnutne nepotreboval na zabezpečenie činnosti právnickej osoby alebo činnosti zamestnávateľa, ktorý je fyzickou osobou, alebo vykoná opatrenia smerujúce k zmareniu vyplatenia týchto peňažných prostriedkov. 
	
Predpokladom vyvodenia trestnej zodpovednosti pre prečin nevyplatenia mzdy a odstupného podľa § 214 ods. 1 Trestného zákona je na jednej strane  úmyselné nevyplatenie mzdy, resp. odstupného v čase jeho splatnosti, hoci zamestnávateľ má dostatok finančných prostriedkov na výplatu týchto nárokov, pričom tieto finančné prostriedky zároveň nepotrebuje na zabezpečenie činnosti a na strane druhej aj úmyselné vykonanie opatrení smerujúcich k zmareniu vyplatenia týchto finančných prostriedkov, teda vykonanie takých činností, ktoré by znamenali, že v deň splatnosti nárokov finančné prostriedky na vyplatenie mzdových nárokov nebudú k dispozícii. 

Zo zabezpečených dôkazov počas skráteného vyšetrovania nepochybne vyplýva, že v danom prípade absentuje najmä naplnenie subjektívnej stránky stíhaného trestného činu. Poukazujem nielen na výpoveď samotného obvineného, svedkyne XXXXX, ktorá sa vyjadrila k uhrádzaniu nájomného obvineným, ale poukazujem predovšetkým na závery znaleckého posudku, ako aj následný výsluch znalca. 

Zo znaleckého posudku z odvetvia Účtovníctvo a daňovníctvo, síce vyplynulo, že obvinený mohol uhradiť poškodenej v dátume splatnosti mzdu za mesiac jún čiastočne vo výške 128,87 eur, za mesiac júl vo výške 269,91 eur a za mesiac august vo výške 305,90 eur, avšak s ohľadom na dôkazy zabezpečené po vznesení obvinenia a to hlavne úverové zmluvy a podklady k bežnému a dlžnému nájomnému, znalec pri výsluchu dňa 15.7.2014 a dňa 9.10.2014 konštatoval, že obvinený nemal v rozhodnom období disponibilné prostriedky na úhradu mzdy poškodenej, nakoľko splátky nájomného je potrebné považovať za nevyhnutné výdavky slúžiace na zabezpečenie ďalšej podnikateľskej činnosti, pričom tieto prevyšovali zostatky finančných prostriedkov v pokladni podnikateľského subjektu a tieto obvinený kumuloval v pokladni práve na úhradu nájomného, ktorého neuhradenie by viedlo k zániku podnikateľskej činnosti. Poukazujem aj na sumár pôžičiek poskytnutých obvinenému a to vo výške 6607,56 eur a 9769,67 eur, ktoré spolu s neuhradenými dodávateľskými faktúrami predstavujú sumu 24627,09 eur.  

Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

S poukazom na vyššie uvedené skutočnosti bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia a trestné stíhanie obvineného pre skutok právne kvalifikovaný ako prečin nevyplatenia mzdy a odstupného podľa § 214 ods. 1 Trestného zákona, zastaviť podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku.

Týmto rozhodnutím nie je dotknuté právo poškodenej domáhať sa svojich nárokov v občianskom súdnom konaní. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

Mgr. Tomáš Gerbery
prokurátor