Okresná prokuratúra Prievidza 
M. Mišíka 22, 971 34 Prievidza 1 	

Sp. zn. : 1 Pv 1217/12/3307	Prievidza, 14.11.2014
EEČ : 2-27-199-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Neodvedenie dane a poistného podľa § 277 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 262/2011 Zbierky zákonov a iné trestné činy

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Prievidza
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
pre prečin neodvedenie dane a poistného podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona a pre prečin nezaplatenie dane a poistného podľa § 278 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona, ktorého sa mal dopustiť tak, že ako osoba konajúca v mene XXXXX, IČO: XXXXX, sídlo: XXXXX, XXXXX, 

1.
v úmysle zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech zadržal a neodviedol splatné poistné za zamestnancov v zmysle zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení za obdobia:
január 2012 v sume 7,77 Eur, splatné dňa 28.02.2012
február 2012 v sume 176,14 Eur, splatné dňa 28.03.2012
marec 2012 v sume 176,14 Eur, splatné dňa 30.04.2012
apríl 2012 v sume 176,14 Eur, splatné dňa 28.05.2012
máj 2012 v sume 176,14 Eur, splatné dňa 28.06.2012
jún 2012 v sume 176,14 Eur, splatné dňa 31.07.2012
júl 2012 v sume 177,52 Eur, splatné dňa 31.08.2012
august 2012 v sume 176,98 Eur, splatné dňa 01.10.2012
aj napriek tomu, že mal dostatok finančných prostriedkov na ich úhradu, čím tak za uvedené obdobia neodviedol XXXXX, poistné na sociálne poistenie za zamestnancov v celkovej sume 1.242,97 Eur,

v úmysle zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech zadržal a neodviedol splatné poistné na verejné zdravotné poistenie za zamestnancov v zmysle zákona č. 580/2004 Z. z. za obdobia:
január 2012 v sume 3,63 Eur, splatné dňa 28.02.2012
február 2012 v sume 80,- Eur, splatné dňa 28.03.2012
marec 2012 v sume 80,- Eur, splatné dňa 30.04.2012
apríl 2012 v sume 80,- Eur, splatné dňa 28.05.2012
máj 2012 v sume 80,- Eur, splatné dňa 28.06.2012
jún 2012 v sume 80,- Eur, splatné dňa 31.07.2012
júl 2012 v sume 80,69 Eur, splatné dňa 31.08.2012
august 2012 v sume 80,42 Eur, splatné dňa 01.10.2012
aj napriek tomu, že mal dostatok finančných prostriedkov na ich úhradu, čím tak za uvedené obdobia neodviedol XXXXX, poistné na verejné zdravotné poistenie za zamestnancov v celkovej sume 564,74 Eur,

2.
- nezaplatil za zamestnávateľa splatné poistné na sociálne poistenie v zmysle zákona č. 461/2003 Z. z. za obdobia:
január 2012 v sume 21,98 Eur, splatné dňa 28.02.2012
február 2012 v sume 490,02 Eur, splatné dňa 28.03.2012
marec 2012 v sume 490,02 Eur, splatné dňa 30.04.2012
apríl 2012 v sume 490,02 Eur, splatné dňa 28.05.2012
máj 2012 v sume 490,02 Eur, splatné dňa 28.06.2012
jún 2012 v sume 490,02 Eur, splatné dňa 31.07.2012
júl 2012 v sume 494,11 Eur, splatné dňa 31.08.2012
august 2012 v sume 492,51 Eur, splatné dňa 01.10.2012
aj napriek tomu, že mal dostatok finančných prostriedkov na ich úhradu, čím tak za uvedené obdobia nezaplatil XXXXX, poistné na sociálne poistenie za zamestnávateľa v celkovej sume 3.458,70 Eur, 

- nezaplatil za zamestnávateľa splatné poistné na verejné zdravotné poistenie v zmysle zákona č. 580/2004 Z. z. za obdobia:
január 2012 v sume 9,09 Eur, splatné dňa 28.02.2012
február 2012 v sume 200,- Eur, splatné dňa 28.03.2012
marec 2012 v sume 200,- Eur, splatné dňa 30.04.2012
apríl 2012 v sume 200,- Eur, splatné dňa 28.05.2012
máj 2012 v sume 200,- Eur, splatné dňa 28.06.2012
jún 2012 v sume 200,- Eur, splatné dňa 31.07.2012
júl 2012 v sume 201,74 Eur, splatné dňa 31.08.2012
august 2012 v sume 201,07 Eur, splatné dňa 01.10.2012
aj napriek tomu, že mal dostatok finančných prostriedkov na ich úhradu, čím tak za uvedené obdobia nezaplatil XXXXX XXXXX, poistné na verejné zdravotné poistenie za zamestnávateľa v celkovej sume 1.411,90 Eur,

- nezaplatil splatnú daň z pridanej hodnoty za obdobie:
3. štvrťrok roku 2011 v sume 1627,74 Eur, splatná do 25.10.2011,
4. štvrťrok roku 2011 v sume 472,79 Eur, splatná do 31.08.2012,
3. štvrťrok roku 2012 v sume 49,83 Eur, splatná do 25.10.2012,
- nezaplatil splatnú daň z príjmov právnickej osoby 
za rok 2010 v sume 13.381,57 Eur, splatná do 30.06.2011,
za rok 2011 v sume 6.798,14 Eur, splatná do 02.07.2012,
- nezaplatil splatnú daň z motorových vozidiel za rok 2011 v sume 257,24 Eur, splatná dňa 31.01.2012,
aj napriek tomu, že mal dostatok finančných prostriedkov, čím tak za uvedené obdobia nezaplatil XXXXX XXXXX daň spolu vo výške 22.586,86 Eur, 

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
     Poverený príslušník Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Prievidzi, obvodné oddelenie Prievidza uznesením ČVS: ORP-1753/PD-PD-2012 zo dňa 06.09.2013 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie a uznesením ČVS: ORP-1753/PD-PD-2012 zo dňa 13.06.2014 podľa § 206 ods. 5 Trestného poriadku rozšíril obvinenie XXXXX za prečin nezaplatenie dane a poistného podľa § 278 ods. 1 Trestného zákona na skutkovom základe uvedenom vyššie v bode 2. vo vzťahu k poškodenému XXXXX XXXXX. Vyšetrovateľ Okresného riaditeľstva PZ v Prievidzi, odbor kriminálnej polície uznesením ČVS: ORP-844/OEK-PD-2013 zo dňa 27.03.2014 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol XXXXX obvinenie za prečin neodvedenie dane a poistného podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona a aj za prečin nezaplatenie dane a poistného podľa § 278 ods. 1 Trestného zákona na skutkovom základe uvedenom vyššie v bode 1. a 2. vo vzťahu k poškodeným XXXXX a XXXXX XXXXX. Následne vyšetrovateľ Uznesením ČVS: ORP-844/OEK-PD-2013 z 04.09.2014 podľa § 21 ods. 3 Trestného poriadku (per analogiam) spojil na spoločné konanie veci vedené Okresného riaditeľstva PZ v Prievidzi pod ČVS: ORP-1753/PD-PD-2012 a ČVS: ORP-844/OEK-PD-2013 s tým, že spoločné konanie bude vykonané pod ČVS: ORP-844/OEK-PD-2013. Vzhľadom na spojenie vecí a rozsah stíhaného skutku bol následne obv. XXXXX trestne stíhaný pre prečin neodvedenie dane a poistného podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona a pre prečin nezaplatenie dane a poistného podľa § 278 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona.

     Vyšetrovateľ PZ predložil Okresnej prokuratúre Prievidza vyšetrovací spis s návrhom na zastavenie trestného stíhania obv. XXXXX, z ktorých som zistil, že je potrebné rozhodnúť o zastavení trestného stíhania podľa § 215 ods. 1, písm. b) Trestného poriadku z dôvodu, že nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.    

     Obvinenému sú kladené za vinu skutky, ktoré sa mal stať tak, že obvinený v priebehu výkonu svojho podnikania z dôvodu, aby ušetril peniaze zrazil zamestnancom z ich mzdy odvody - poistné na sociálne poistenie a verejné zdravotné poistenie, ale určenému príjemcovi také zrazené odvody v lehote splatnosti neodviedol. Zároveň obvinený neplatil svoje daňové povinnosti na dani z príjmov právnickej osoby, dani z pridanej hodnoty a dani z motorových vozidiel, ktoré mu vyplývali z podaných daňových priznaní a tiež nezaplatil poistné za zamestnávateľa na sociálne poistenie a verejné zdravotné poistenie. Uvedené mal obvinený neplatiť a neodvádzať napriek tomu, že v rozhodnom čase (splatnosti poistného a daní) mal dostatok peňazí, aby ich mohol odviesť, zaplatiť. 

     K takému zisteniu o spáchaní skutkov dospel vyšetrovateľ po vykonaní znaleckého skúmania účtovníctva XXXXX a po podaní znaleckého posudku. Znalkyňa jednoznačne uviedla s akými sumami v čase splatnosti poistného a daní mohla XXXXX disponovať. Zároveň bolo zistené, že o nakladaní s peniazmi v XXXXX, rozhodoval jedine XXXXX - obv. XXXXX.  Obvinený vedel o tom, že nie sú zaplatené poistné a dane a následne ako jediný oprávnený rozhodol, že tieto nebudú zaplatené, a to v rozsahu podľa stíhaného skutku. K záverom znaleckých posudkov bol obvinený v procesnom postavení svedka vypočutý a najprv sa k nim nevedel vyjadriť a neskôr vypovedal, že keby reálne mal peniaze, tak by určite uhradil svoje záväzky, ktoré sú predmetom vyšetrovania. Zároveň uviedol, že existujú určité činnosti, ktoré vykonal a vynaložil na ne peniaze, no nie sú zahrnuté v účtovníctve, ktoré skúmala znalkyňa. Bližšie však neidentifikoval žiadne doklady či výdavky, ktoré boli vynaložené, ale neboli zahrnuté v skúmanom účtovníctve.

     Vo veci bola vypočutá ako svedkyňa XXXXX, že na živnosť spracovávala účtovníctvo XXXXX. Uviedla, že účtovala len podľa dokladov, ktoré jej predložil XXXXX - obv. XXXXX. Podľa nej v pokladni XXXXX reálne nebolo dostatok peňazí na platenie poistného a daní podľa stíhaných skutkov, pripustila, že účtovne v pokladni mohlo byť evidovaných viac peňazí ako bola skutočnosť. Taký nepomer medzi skutočnosťou a účtovnou evidenciou odôvodnila tým, že konateľ XXXXX veľa vecí za XXXXX hradil zo svojich súkromných peňazí a také doklady o zaplatení ona nemala v účtovníctve. Preto neúčtovala o výdaji peňazí z pokladne, napriek tomu, že bolo za službu či tovar zaplatené riadne a včas. Vedela, že veľa peňazí bolo použitých na prerobenie priestorov ordinácie, ale v účtovníctve to zohľadnené nie je. Nevedela však označiť o aké sumy, resp. kedy boli zaplatené. 

     Na takom základe poverený príslušník PZ a tiež aj vyšetrovateľ PZ vzniesli obvinenie za vyššie uvedené skutky. Schopnosť platiť podľa stíhaných skutkov vyplývala najmä zo záverov znaleckých posudkov.

     Následne po vznesení obvinenia obvinený predložil vyšetrovateľovi časť účtovných dokladov, ktoré mu predtým nepredložil a týkali sa nákladov XXXXX, ktoré by podľa obvineného mohli mať vplyv na závery už vypracovaných znaleckých posudkov. K dodatočne predloženým dokladom vypovedala svedkyňa XXXXX, že ona spracovala aj doklady, ktoré predložil obvinený po vznesení obvinenia. Išlo o doklady týkajúce sa prerábania ordinácie. Predtým ona spracovávala účtovníctvo tým spôsobom, že keď XXXXX doniesol doklady na zaúčtovanie a v pokladni neboli peniaze, tak ona urobila fiktívny vklad XXXXX do pokladne jednou sumou a následne z tejto sumy sa ním doložené doklady, ktoré on uhrádzal odpočítavali. Pre ňu ako účtovníčku to bol jednoduchší spôsob zaúčtovať jednu veľkú sumu ako jeho pôžičku, ale správnejšie to má byť zaúčtované každá jedna suma podľa dokladu, každý jeden deň ako jeho pôžičku s tým, že vtedy je vidieť, že v pokladni peniaze neboli. Lebo došlo len k úhrade tej sumy podľa dokladu z peňazí obvineného, tzn. v pokladni bolo len toľko koľko sa platilo podľa dokladu a tiež aj len v čase keď sa podľa dokladu platilo.

     Vzhľadom na takú zmenu dôkaznej situácie znalkyne vypracovali doplnky k znaleckým posudkom jednak na posúdenie miery schopnosti odviesť, zaplatiť poistné na sociálne poistenie a verejné zdravotné poistenie za zamestnancov a zamestnávateľa, a v druhom prípade na určenie miery schopnosti zaplatiť splatné dane.

     Pri posudzovaní schopnosti odviesť poistné za zamestnancov znalkyňa v doplnku znaleckého posudku uviedla, že aj podľa nej ak XXXXX výdavky spoločnosti uhrádzal z vlastných prostriedkov, je správne účtovať tieto výdavky ako záväzky XXXXX priebežne tak ako vznikajú. Teda spôsobom, ktorý bol v účtovníctve vykonaný až po vznesení obvinenia. A zjednodušenie účtovania len v jeden deň je v rozpore so zákonom o účtovníctve. Na tom základe znalkyňa potom konštatovala, že XXXXX nemala v pokladni žiadne peniaze, a preto z nej nemohla platiť odvody (poistné za zamestnancov na sociálne poistenie a na verejné zdravotné poistenie) podľa stíhaného skutku. Vo veci boli zistené len zostatky na bankovom účte spoločnosti, ktoré spolu v čase splatnosti všetkých období podľa stíhaného skutku dosiahli len sumu 43,92 Eur, ktorá mohla byť použitá na úhradu poistného za zamestnancov. Taká suma však nedosahuje hranicu malého rozsahu, ktorý pre trestnosť vyžaduje § 277 ods. 1 Trestného zákona.   

     Pri posudzovaní schopnosti zaplatiť dane a poistné za zamestnávateľa znalkyňa v doplnku k znaleckému posudku po preskúmaní novopredložených dokladov uviedla, že tieto majú vplyv na závery pôvodného znaleckého posudku. Preto vypracovala nový prehľad súm pokladne a bankového účtu, z ktorých mohla XXXXX XXXXX, zaplatiť poistné podľa stíhaného skutku. Po sčítaní zistených súm, z ktorých mohla XXXXX zaplatiť na dane a poistné za zamestnávateľa je výsledkom suma 1.159,20 Eur. Taká suma nedosahuje väčší rozsah, ktorý pre trestnosť vyžaduje § 278 ods. 1 Trestného zákona.

     Do vyšetrovania boli zabezpečené doklady, podľa ktorých bola XXXXX XXXXX, povinná zaplatiť poistené a dane podľa stíhaných skutkov. K takým skutočnostiam vypovedali aj splnomocnenci poškodených (XXXXX, XXXXX XXXXX XXXXX), ktorí uviedli len dlžné sumy a obdobia, ktoré spoločnosť nezaplatila. K miere schopnosti spoločnosti zaplatiť poistné a dane sa však nevedeli vyjadriť.

     Tiež boli do vyšetrovania zabezpečené správy a doklady od súdnych exekútorov k exekučným konaniam, ktoré trvali v čase splatnosti stíhaného skutku. Z uvedených je potrebné poukázať najmä na exekučné konanie vedené XXXXX XXXXX XXXXX pod sp. zn. EX XXXXX, kde povinný - XXXXX, prevzala upovedomenie o začatí exekúcie dňa 23.10.2012, bol jej daný zákaz nakladať s majetkom podľa § 47 ods. 1, písm. b) zákona č. 233/1995 Z. z. exekučný poriadok a exekúcia do súčasnosti nebola skončená. V danej exekučnej veci bola oprávneným XXXXX, a týkala sa vymoženia sumy poistného za obdobia, ktoré predchádzali stíhanému skutku. Vzhľadom k zákazu podľa § 47 ods. 1, písm. b) zákona č. 233/1995 Z. z. exekučný poriadok, nebolo vznesené obvinenie za nezaplatenie daní a poistného za zamestnávateľa za obdobia nasledujúce potom čo spoločnosti bol taký zákaz daný a rešpektovala ho. 

     Podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona „Kto v malom rozsahu zadrží a neodvedie určenému príjemcovi splatnú daň, poistné na sociálne poistenie, verejné zdravotné poistenie alebo príspevok na starobné dôchodkové sporenie, ktoré zrazí alebo vyberie podľa zákona, alebo kto neoprávnene v malom rozsahu uplatní nárok na vrátenie dane z pridanej hodnoty alebo spotrebnej dane v úmysle zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech, potrestá sa odňatím slobody na jeden rok až päť rokov.“

     Podľa § 278 ods. 1 Trestného zákona „Kto vo väčšom rozsahu nezaplatí splatnú daň, potrestá sa odňatím slobody až na tri roky.“

     Podľa § 125 ods. 1 Trestného zákona „Škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 eur. Škodou väčšou sa rozumie suma dosahujúca najmenej desaťnásobok takej sumy. Značnou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej stonásobok takej sumy. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej sumy. Tieto hľadiská sa použijú rovnako na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.“

     Podľa § 206 ods. 1, prvá veta Trestného zákona „Ak je na podklade trestného oznámenia alebo zistených skutočností po začatí trestného stíhania dostatočne odôvodnený záver, že trestný čin spáchala určitá osoba, policajt bez meškania vydá uznesenie o vznesení obvinenia, ktoré ihneď oznámi obvinenému a doručí najneskôr do 48 hodín prokurátorovi a ak je obvineným sudca, súdny exekútor, notár, znalec, tlmočník alebo prekladateľ, aj ministrovi spravodlivosti, a ak je obvineným advokát, aj Slovenskej advokátskej komore; o tomto úkone upovedomí bez meškania oznamovateľa a poškodeného.“

     V prípade, ak je páchateľ trestného činu známy, vyšetrovateľ môže jedným uznesením rozhodnúť o začatí trestného stíhania a o vznesení obvinenia. Uznesenie o vznesení obvinenia je dôležitým procesným úkonom, ktorým sa proti určitej osobe začína trestné stíhanie za konkrétny skutok, ktorý je trestným činom, a súčasne sa určuje jej procesné postavenie v trestnom konaní ako obvineného. Od tohto okamihu možno proti tejto osobe použiť prostriedky, ktoré poskytuje Trestný poriadok proti obvinenému. K záveru o spáchaní trestného činu určitou osobou stačí vyšší stupeň pravdepodobnosti, ktorý však musí byť konkrétne zistenými skutočnosťami dostatočne odôvodnený.

     Podľa § 201 ods. 2 Trestného poriadku „Policajt postupuje vo vyšetrovaní alebo v skrátenom vyšetrovaní tak, aby čo najrýchlejšie zadovážil podklady na objasnenie skutku v rozsahu potrebnom na posúdenie prípadu a zistenie páchateľa trestného činu.“

     Základnými skutočnosťami potrebnými pre posúdenie prípadu vrátane osoby páchateľa a následku trestného činu sú predovšetkým okolnosti, ktorých súhrn má dať odpoveď na otázku, či vyšetrovaná udalosť napĺňa znaky skutkovej podstaty trestného činu a či tento trestný čin spáchal obvinený. Sú to najmä skutočnosti uvedené v § 119 ods. 1 Trestného poriadku a v § 2 ods. 10 Trestného poriadku. Z týchto ustanovení treba vyvodiť predmet a rozsah dokazovania, ktorý je určený predovšetkým tým, že treba zistiť skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom pre rozhodnutie v prípravnom konaní.

     Podľa § 119 ods. 1 Trestného poriadku „V trestnom konaní treba dokazovať najmä
a) či sa stal skutok a či má znaky trestného činu,
b) kto tento skutok spáchal a z akých pohnútok 
c) závažnosť činu vrátane príčin a podmienok jeho spáchania,
d) osobné pomery páchateľa v rozsahu potrebnom na určenie druhu a výmery trestu a uloženie ochranného opatrenia a iné rozhodnutia,
e) následok a výšku škody spôsobenú trestným činom,
f) príjmy z trestnej činnosti a prostriedky na jej spáchanie, ich umiestnenie, povahu, stav a cenu.“

     Podľa § 2 ods. 10 Trestného poriadku „Orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.“

     Podľa § 215 ods. 1, písm. b) Trestného poriadku „Prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.““

     Vo veci po vznesení obvinenia nebolo zistené ani preukázané, že by obvinený v obdobiach podľa stíhaných skutkov zavinene zadržal a neodvádzal za zamestnancov poistné na sociálne poistenie a verejné zdravotné poistenie a zároveň, že by obvinený zavinene nezaplatil dane a poistné za zamestnávateľa na sociálne poistenie a verejné zdravotné poistenie. Na platenie uvedených povinností nemal obvinený dostatok peňazí v rozsahu, ktorý je zákonným znakom stíhaných prečinov. Neodvedenie za zamestnancov poistného na sociálne poistenie a verejné zdravotné poistenie celkom v rozsahu 43,92 Eur a nezaplatenie daní a poistného za zamestnávateľa na sociálne poistenie a verejné zdravotné poistenie spolu v rozsahu 1.159,20 Eur, nie je možné v súčasnosti posúdiť ako priestupok, iný správny delikt či disciplinárne previnenie. 

     V stave pred vznesením obvinenia boli znalecké posudky jednoznačné v tom, že z predloženej účtovnej dokumentácie vyplývala schopnosť obvineného platiť dane, poistné za zamestnávateľa a aj za zamestnancov v miere v akej bolo vznesené obvinenie. Znalkyne v znaleckých posudkoch neuviedli žiadne svoje pochybnosti o správnosti alebo úplnosti predloženej účtovnej dokumentácie. Je preto potrebné uviesť, že operácie, ktoré nie sú zaznamenané v účtovnej evidencii, z hľadiska účtovnej jednotky neexistujú, a preto také nemôžu byť ani predmetom znaleckého posudzovania. V čase pred vznesením obvinenie neboli žiadne relevantné pochybnosti o správnosti záverov znaleckých posudkov. 

     Následne po vznesení obvinenia boli predložené účtovné doklady, ktoré boli odlišné od tých, ktoré boli pôvodne predložené, s tým, že ide o úpravu spôsobu účtovania výdavkov spoločnosti, ktoré odráža skutočný tok peňazí do a zo XXXXX. Na takom zmenenom skutkom základe účtovníctva boli vypracované doplnky znaleckých posudkov, ktorých závery nepotvrdzovali závery predošlých znaleckých posudkov. 

     Práve naopak, doplnkami znaleckých posudkov bola zistená neschopnosť spoločnosti zaplatiť dane a poistné aspoň v minimálnom rozsahu nevyhnutnom pre trestnosť prečinu podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona a § 278 ods. 1 Trestného zákona, a preto je namieste konštatovať, že stíhané skutky nie sú stíhanými trestnými činmi ani inými trestnými činmi, ktoré by prichádzali do úvahy. Preto bolo nevyhnutné zastaviť trestné stíhanie obv. XXXXX za vyššie uvedené skutky, prečiny. 

     Preto na základe zistených skutočností po vznesení obvinenia nemožno vyvodiť naplnenie zákonných znakov stíhaných prečinov. Preto v danej veci s poukazom na vyššie uvedené treba uzavrieť, že stíhané skutky nie sú stíhanými prečinmi ani inými trestnými činmi, nie je dôvod na postúpenie veci a tento záver podľa zabezpečených dôkazov po vznesení obvinenia je nepochybný. 

     Na základe uvedeného som rozhodol tak ako je uvedené vo výrokovej časti tohto rozhodnutia. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Jozef Kováčik, Ing.
prokurátor