Okresná prokuratúra Poprad 
Štefánikova 11, 058 01 Poprad 1

Sp. zn. : 1 Pv 441/13/7706	Poprad, 29.12.2014
EEČ : 2-57-174-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Neodvedenie dane a poistného podľa § 277 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 218/2007 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Poprad
Podľa § 215 odsek 1 písmeno d (§ 9 odsek 1 písmeno a) Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
	povolanie: živnostník
ako jediná zodpovedná osoba podnikateľského subjektu XXXXX, s miestom podnikania XXXXX, 058 01 XXXXX, IČO: XXXXX a odvádzateľa poistného na nemocenské poistenie, dôchodkové zabezpečenie a verejné zdravotné poistenie aj napriek tomu, že mal svojich 1 až 10 zamestnancov v Sociálnej poisťovni, pobočka XXXXX, Ul. XXXXX, 058 01 XXXXX riadne prihlásených, kde ako zamestnávateľ im vykonal z príjmov zrážku z odvodov na nemocenské poistenie, dôchodkové zabezpečenie a verejné zdravotné poistenie za mesiace január 2008 až máj 2008 a august 2008, toto poistné zadržal a napriek tomu, že mal dostatok finančných prostriedkov na jeho odvedenie, neodviedol ho určenému príjemcovi a tým si nesplnil odvodové povinnosti voči Sociálnej poisťovni, pobočka XXXXX, Ul. XXXXX, 058 01 XXXXX vyplývajúce zo zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistené účinného od dňa 01.01.2004 v znení neskorších predpisov spolu v sume 408,92 Eur a voči Všeobecnej zdravotnej poisťovni, a.s., pobočka XXXXX, XXXXX, 058 01 XXXXX spolu v sume 186,11 Eur

lebo je trestné stíhanie neprípustné podľa § 9 odsek 1 písmeno a

Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Poprade, Odboru kriminálnej polície sp. zn. XXXXX zo dňa 07.06.2013 bolo podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie pre zločin neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1, ods. 2 písm. b) Trestného zákona na tom skutkovom základe, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Poprade, Odboru kriminálnej polície sp. zn. XXXXX zo dňa 13.08.2014 bolo podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX pre prečin neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona na tom skutkovom základe, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

V súlade so zásadou náležitého zistenia skutkového stavu v zmysle § 2 ods. 10 Trestného poriadku boli počas vyšetrovania zabezpečené s vecou súvisiace dôkazy. 

Obvinený XXXXX po zákonnom poučení k veci vypovedal a uviedol, že podnikal od roku 1997 ako živnostník v oblasti stavebných prác. V roku 2009 pozastavil podnikateľskú činnosti, ktorú v roku 2013 celkom zrušil. K uhrádzaniu odvodov od roku 2004 do 2005 sa nevedel bližšie vyjadriť, nakoľko veci okolo administratívy jeho podnikania riešila jeho manželka XXXXX, ktorá ho aj zastupovala v daňových konaniach. Účtovníctvo mu viedli rôzne účtovníčky, do roku 2007 XXXXX a počas rokov 2007 a 2008 to bola XXXXX. K finančnej situácii uviedol, že vždy sa snažil ľuďom vyplatiť výplaty a občas sa stalo, že peniaze na výplatenie odvodov neboli. Účtovníctvo za sledované obdobie mal uložené doma, no z dôvodu nedostatku miesta v dome ho manželka odniesla k jeho sestre do garáže s tým, že jej uviedol, že veci staršie ako 5 rokov nie je potrebné archivovať. Čo sa týka dlhu na poistnom, peniaze od neho vymáha poisťovňa v exekučnom konaní. Dlh na poistnom sa snaží splácať, dňa 08.08.2014 uhradil sumu 126,46 Eur, dňa 14.10.2014 uhradil sumu 60,68 Eur, dňa 27.10.2014 uhradil 60,68 Eur a sumu 52,68 Eur o čom predložil aj poštové poukážky. Pri svojom výsluchu dňa 24.11.2014 uviedol, že uhradil ďalšie čiastky dlžného poistného pre Všeobecnú zdravotnú poisťovňu, a.s. a to dňa 24.11.2014 sumu vo výške 43,01 Eur, o čom predložil aj príslušne potvrdenie. Pri výsluchu dňa 31.10.2014 poukázal na ďalšie úhrady dlžného poistného a to dňa 31.10.2014 v sume 46,31 Eur a v sume 62,11 Eur.

V procesom postavení svedka poškodeného bola za Sociálnu poisťovňu vypočutá XXXXX, ktorá po zákonnom poučení uviedla, že Sociálna poisťovňa z mesačných výkazov podnikateľského subjektu XXXXX zistila, že aj napriek tomu, že tento subjekt mal svojich zamestnancov riadne prihlásených v Sociálnej poisťovni a vykonal im riadne zrážku odvodov z príjmov, tieto odvody v súhrnnej sume 3.599,40 Eur zadržal a Sociálnej poisťovni neuviedol. Daňový subjekt XXXXX bol ako platca v Sociálnej poisťovni, pobočka XXXXX evidovaný 15.11.2002 do 08.07.2009. Podnikateľský subjekt v prihláške na sociálne poistenie uviedol ako výplatný termín k 30. dňu v mesiaci. Uviedla, že k 14.11.2014 podnikateľský subjekt uhradil za kritické obdobie 408,92 Eur, medzičasom Sociálna poisťovňa postúpila celú pohľadávku tohto subjektu dňa 24.09.2014 Slovenskej konsolidačnej, a.s. 

V procesnom postavení poškodeného bola za Všeobecnú zdravotnú poisťovňu a.s. vypočutá XXXXX, ktorá po zákonnom poučení uviedla, že všetky pohľadávky poisťovne za obdobie od apríla 2005 do septembra 2005 a za obdobie máj 2006 až máj 2008 postúpili dňa 19..10.2012 na Slovenskú konsolidačnú a.s. Za sledované obdobie XXXXX ako samostatne zárobkovo činná osoba neodviedol za svojich zamestnancov Všeobecnej zdravotnej poisťovni, a.s. sumu v celkovej výške 186,11 Eur.

Svedkyňa XXXXX po zákonnom poučení uviedla, že manžela, pokiaľ bol živnostník, zastupovala v daňových konaniach. Vyjadrila sa k účtovníctvu podnikateľského subjektu s tým, že účtovníctvo za roky 2006, 2007, 2009 nemôže nájsť, je možné, že ich omylom vyhodili. K podnikaniu manžela uviedla, že s ohľadom na skutočnosť, že stavbárske práce sú sezónne, prácu mal občas, cez zimu to bolo horšie a keďže sa starali o štyri deti, tak v prvom rade riešili rodinné náklady a preto je možné, že manžel nemal finančné prostriedky na úhradu odvodov do Sociálnej poisťovne. Vo výpovedi dňa 05.02.2014 uviedla, že potom ako manžel v roku 2009 skončil s podnikaním, sa účtovníctvo neviedlo. Časť účtovníctva vyhodila, nakoľko ho v byte nemala kde dať. Účtovníctvo sa zachovalo len v takej podobe, v akej ho predložila vyšetrovateľovi. 

Svedkyňa XXXXX po zákonnom poučení uviedla, že v období od roku 2004 viedla účtovníctvo aj XXXXX. Raz za mesiac jej priniesol doklady na zúčtovanie. Spracovávala mu mzdovú a personálnu agendu, v tomto smere spolupracovala s jeho manželkou, ktorá jej doklady za manželovo podnikanie predkladala, doručovala. V roku 2006 s ním ukončila spoluprácu a odovzdala mu celú účtovnú dokumentáciu. K úhrade odvodov zo strany XXXXX ako podnikateľa uviedla, že bolo bežné, že živnostníci, ktorí robili v stavebníctve vyplácali zamestnancom čisté mzdy a odkladali si financie na obdobie, kedy sa pracovať nedalo. Ak by XXXXX mal dostatok financií, tak by zrazené odvody asi aj uhradil.

Svedkyňa XXXXX po zákonnom poučení uviedla, že od roku 2007 jej firma viedla účtovníctvo aj živnostníkovi XXXXX z Popradu. Z pravidla raz za mesiac jej nosil účtovné doklady. Počas leta, keď je viac práce a kedy mal aj pracovníkov, spracovávala mu mzdovú a personálnu agendu. Spoluprácu s ním ukončila v roku 2006 s tým, že počas výsluchu predložila pokladničnú knihu podnikateľského subjektu a to za obdobie rokov 2007 až 2009.

Počas vyšetrovania bolo zabezpečené účtovníctvo osoby podnikajúcej pod obchodným menom XXXXX, s miestom podnikania XXXXX, XXXXX, IČO:XXXXX  za sledované obdobie a to pre účely znaleckého skúmania. Zo záverov znaleckého posudku z odboru Ekonómia a manažment, odvetvie personalistika vyplýva, že XXXXX ako zamestnávateľ nahlásil do Sociálnej poisťovne deň na výplatu miezd v zmysle § 129 Zákonníka práce, do konca kalendárneho mesiaca. Pri posudzovaní skutočnosti, či podnikateľský subjekt mal dostatok finančných prostriedkov v pokladni a na účtoch na úhradu hrubých miezd za sledované obdobie, znalec uviedol, že z dôvodu, že za roky 2005, 2006, 2007, 2009 neboli predložené potrebné účtovné doklady okrem výpisov z účtu za sledované obdobie nie je možné túto skutočnosť zistiť. Na základe predložených účtovných podkladov konštatoval, že XXXXX ako zamestnávateľ mal dostatok finančných prostriedkov na úhradu hrubých miezd za obdobie január až máj 2008 a august 2008 v celkovej výške 595,03 Eur.

Súčasťou vyšetrovacieho spisu sú mesačné výkazy poistného, rozpis nezaplateného poistného na sociálne poistenie za sledované obdobie, menný zoznam zamestnancov podnikateľského subjektu za sledované obdobie, výpisy z bankových účtov podnikateľského subjektu, výpis zo živnostenského registra. 

Kópiami príjmových pokladničných dokladov je preukázané, že XXXXX uhradil Sociálnej poisťovni, pobočka XXXXX dlžné poistné, a to dňa 14.10.2014 sumu 60,68 Eur, dňa 08.08.2014 sumu 126,46 Eur, dňa 27.10.2014 sumu 52,68 Eur, dňa 27.10.2014 sumu 60,68 Eur, dňa 31.10.2014 sumu 62,11 Eur a dňa 31.10.2014 sumu 46,31 Eur. Príjmovým pokladničným dokladov zo dňa 24.11.2014 je preukázané, že Všeobecnej zdravotnej poisťovni, a.s. uhradil sumu 43,01 Eur.

Podľa § 2 ods. 1 Trestného zákona v znení zákona č. 218/2007 Z. z. o zákaze biologických zbraní a o zmene a doplnení niektorých zákonov trestnosť činu sa posudzuje a trest sa ukladá podľa zákona účinného v čase, keď bol čin spáchaný. Ak v čase medzi spáchaním činu a vynesením rozsudku nadobudnú účinnosť viaceré zákony, trestnosť činu sa posudzuje a trest sa ukladá podľa zákona, ktorý je pre páchateľa priaznivejší..

Podľa § 8 Trestného zákona v znení zákona č. 218/2007 Z. z. o zákaze biologických zbraní a o zmene a doplnení niektorých zákonov trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.

Prečinu neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona v znení zákona č. 218/2007 Z. z. o zákaze biologických zbraní a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa dopustí ten, kto v malom rozsahu zadrží a neodvedie určenému príjemcovi splatnú daň, poistné na sociálne poistenie, verejné zdravotné poistenie alebo príspevok na starobné dôchodkové sporenie, ktoré zrazí alebo vyberie podľa zákona, alebo kto neoprávnene v malom rozsahu uplatní nárok na vrátenie dane z pridanej hodnoty alebo spotrebnej dane v úmysle zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech.

Podľa § 125 ods. 1 Trestného zákona v znení zákona č. 218/2007 Z. z. o zákaze biologických zbraní a o zmene a doplnení niektorých zákonov škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 eur. Škodou väčšou sa rozumie suma dosahujúca najmenej desaťnásobok takej sumy. Značnou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej stonásobok takej sumy. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej sumy. Tieto hľadiská sa použijú rovnako na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.

Pre vyvodenie trestnej zodpovednosti pri trestnom čine neodvedenia dane a poistného podľa § 277 alinea prvá Trestného zákona nestačí, ak si zamestnávateľ riadne plní svoje (účtovné) povinnosti a pravidelne (mesačne) zasiela výkazy o odvodových povinnostiach oprávneným poisťovniam, na ktorých sú účtovne zaznamenávané príslušné zrážky povinných platieb z miezd zamestnancov, pretože mesačné výkazy nič nehovoria o tom, či zamestnávateľ aj zrážky skutočne reálne vykonával (teda či disponoval takým objemom finančných prostriedkov, že zrážky aj vykonávať mohol.) Mesačné výkazy o zrážkach sú spravidla zamestnávateľmi vyhotovované a riadne zasielané poisťovniam aj vtedy, ak zamestnávateľ nemá žiadne finančné prostriedky na výplatu miezd, resp. má, avšak len na výplatu tzv. čistých miezd. Mesačné výkazy vypovedajú len o tom, aké množstvo finančných prostriedkov malo byť zrazené z miezd zamestnancov a odvedené oprávneným subjektom, čo však neznamená, že aj vypovedajú o tejto skutočnosti. Zrážka povinných platieb je len účtovnou operáciou a preto zrážky vykonané „na papieri“ (v mesačných výkazoch) nemusia byť zhodné so zrážkami, ktoré boli, alebo neboli vykonané v skutočnosti. Zamestnávateľa možno postihnúť za tento trestný čin len vtedy, ak reálne zrazil zo mzdy zamestnanca povinné platby a úmyselne ich neodviedol. Ak sa tak nestalo a zamestnávateľ nemal finančné prostriedky na výplatu hrubých miezd, nemôže ísť o tento trestný čin, nakoľko zamestnávateľ tak v skutočnosti nič nezrážal a teda ani nezadržiaval, pričom je bez významu, že tak robil na papieri (v mesačných výkazoch).

S poukazom na vyššie uvedenú interpretáciu základnej skutkovej podstaty trestného činu neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona, ako aj na závery znaleckého posudku z odboru Ekonómia a manažment, bolo možné s vyššou mierou pravdepodobnosti vyžadujúcou ustanovením § 206 ods. 1 Trestného poriadku konštatovať, že konaním obvineného XXXXX vo vzťahu k neodvedeniu odvodov za mesiace január až máj 2008 a august 2008 v celkovej výške 595,03 Eur boli naplnené všetky pojmové znaky prečinu neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona.

Podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona v znení zákona č. 218/2007 Z. z. o zákaze biologických zbraní a o zmene a doplnení niektorých zákonov kto v malom rozsahu zadrží a neodvedie určenému príjemcovi splatnú daň, poistné na sociálne poistenie, verejné zdravotné poistenie alebo príspevok na starobné dôchodkové sporenie, ktoré zrazí alebo vyberie podľa zákona, alebo kto neoprávnene v malom rozsahu uplatní nárok na vrátenie dane z pridanej hodnoty alebo spotrebnej dane v úmysle zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech, potrestá sa odňatím slobody na jeden rok až päť rokov.

Podľa § 87 ods. 1 písm. d) Trestného zákona v znení zákona č. 218/2007 Z. z. o zákaze biologických zbraní a o zmene a doplnení niektorých zákonov trestnosť činu zaniká uplynutím premlčacej doby, ktorá je päť rokov, ak ide o prečin, za ktorý tento zákon v osobitnej časti dovoľuje uložiť trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej tri roky.

Podľa § 87 ods. 2 Trestného zákona v znení zákona č. 218/2007 Z. z. o zákaze biologických zbraní a o zmene a doplnení niektorých zákonov d premlčacej doby sa nezapočítava oba, po ktorú nebolo možné páchateľa postaviť pred súd pre zákonnú prekážku, doba, po ktorú sa páchateľ zdržiaval v cudzine s úmyslom vyhnúť sa trestnému stíhaniu, skúšobná doba podmienečného zastavenia trestného stíhania, doba, po ktorú bolo dočasne odložené vznesenie obvinenia, alebo doba, po ktorú bolo prerušené trestné stíhanie.

Podľa § 87 ods. 3 písm. a), písm. b) Trestného zákona v znení zákona č. 218/2007 Z. z. o zákaze biologických zbraní a o zmene a doplnení niektorých zákonov premlčanie trestného stíhania sa prerušuje vznesením obvinenia pre trestný čin, o ktorého premlčanie ide, ako aj po ňom nasledujúcimi úkonmi orgánu činného v trestnom konaní, sudcu pre prípravné konanie alebo súdu smerujúcimi k trestnému stíhaniu páchateľa, alebo ak páchateľ spáchal v premlčacej dobe úmyselný trestný čin.

Hmotnoprávny inštitút premlčania trestného stíhania je založený na predpoklade, že uplynutím času postupne slabne, až celkom zaniká potreba trestnoprávneho postihu trestného činu tak z hľadiska generálnej prevencie, ako aj z hľadiska individuálnej prevencie. Podmienkou zániku trestnosti konania je uplynutie zákonom stanovenej premlčacej doby.

Premlčacia doba začína plynúť od okamihu, kedy došlo k dokonaniu trestného činu. V tomto prípade obvinený XXXXX trestný čin dokonal dňa 30.09.2008, kedy bol dokonaný posledný čiastkový útok trestného činu, neodvedenie poistného za mesiac august 2008. Za prečin neodvedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona umožňuje Trestný zákona uložiť trest odňatia slobody v trvaní 1 (jeden) až 5 (päť) rokov. S poukazom na ustanovenie § 87 ods. 1 písm. d) Trestného zákona je premlčacia doba pri tomto trestnom čine 5 rokov. Premlčacia doba tak uplynula dňa 30.09.2013. 

S poukazom na ustanovenie § 87 ods. 2 Trestného zákona počas skráteného vyšetrovania neboli zistené také právne významné skutočnosti, na základe ktorých by došlo k spočívaniu premlčacej doby. 

Zároveň s poukazom na ustanovenie § 87 ods. 3 Trestného zákona v znení zákona č. 218/2007 Z. z. o zákaze biologických zbraní a o zmene a doplnení niektorých zákonov, neboli zistené také právne významné skutočnosti, ktoré by spôsobili prerušenie premlčacej doby, najmä aby v priebehu premlčacej doby XXXXX spáchal úmyselný trestný čin. Obvinený XXXXX bol naposledy odsúdený na základe rozsudku Okresného súdu XXXXX sp. zn. 4T/37/2011 zo dňa 26.05.2011, ktorý nadobudol právoplatnosť dňa 26.04.2014, za skutok právne kvalifikovaný ako trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 3 Trestného zákona účinného do 01.01.2006, ktorého sa dopustil dňa 24.03.2004. XXXXX súdu XXXXX sp. zn. XXXXX zo dňa 26.05.2008, ktorý nadobudol právoplatnosť dňa 26.05.2008, bol odsúdený za skutok právne kvalifikovaný ako trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 148 ods. 1 Trestného zákona účinného do 31.12.2005, pričom skutku sa dopustil dňa 25.01.2005.

Obvinený XXXXX je z miesta bydliska hodnotený všeobecne. Vo výpise z Ústrednej evidencie priestupkov Ministerstva vnútra Slovenskej republiky má dva záznamy z roku 2010 a 2014 za porušenie pravidiel cestnej premávky. 

Podľa § 215 ods.1 písm. d) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, je trestné stíhanie neprípustné podľa § 9.

Podľa § 9 ods. 1 písm. a) Trestného poriadku trestné stíhanie nemožno začať, a ak už bolo začaté, nemožno v ňom pokračovať a musí byť zastavené, ak je trestné stíhanie premlčané.

S poukazom na vyššie uvedené skutočnosti bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia a trestné stíhanie obvineného XXXXX pre skutok právne kvalifikovaný ako prečin nedovedenia dane a poistného podľa § 277 ods. 1 Trestného zákona zastaviť podľa § 215 ods. 1 písm. d) Trestného poriadku s poukazom na ustanovenie § 9 ods. 1 písm. a) Trestného poriadku, nakoľko trestné stíhanie obvineného je premlčané. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Ján Škovránko
prokurátor