Okresná prokuratúra Košice II 
Mojmírova 5, 040 46 Košice 1

Sp. zn. : 3 Pv 580/14/8803	Košice II, 22.12.2014
EEČ : 2-64-539-2014

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Zločin:	Skrátenie dane a poistného podľa § 276 odsek 1, odsek 3 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Košice II
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
V trestnej veci vedenej za zločin skrátenie dane a poistného podľa § 276 ods. 1, ods. 3 Trestného zákona, ktorého sa dopustil XXXXX, na tom skutkovom základe, že 
1)	dňa 25.02.2005,29.03.2005,25.11.2005 a 27.12.2005 podal daňové priznania k DPH na Daňový úrad XXXXX so sídlom XXXXX XXXXX za zdaňovacie obdobie 01/2005, 02/2005,10/2005, 11/2005, pričom za mesiac 01/2005 nezahrnul do daňového priznania DPH z príjmu od subjektu XXXXX, XXXXX vo výške 79.829,-Sk/2.649,83,-€/, za 02/2005 nezahrnul do daňového priznania DPH z príjmu od subjektu XXXXX, XXXXX vo výške 48.680,-Sk/1.615,_87,-€, za 10/2005 nezahrnul do daňového priznania DPH z príjmu od subjektu XXXXX, XXXXX vo výške 22.952,-Sk/761,86,-€/ a zároveň za 10/2005 neoprávnene započítal DPH z fiktívnych plnení pre daňový subjekt XXXXX, XXXXX, vo výške 15.200,-Sk/504,54,-€/, čím takto spôsobil Finančnému riaditeľstvu SR v zastúpení Daňovým úradom XXXXX, XXXXX XXXXX skrátenie dane z pridanej hodnoty v celkovej výške 166.661,-Sk/5.532,13,-€/,
2)	dňa 31.03.2006 na Daňový úrad XXXXX XXXXX XXXXX, podal daňové priznanie k dani z príjmov fyzickej osoby za zdaňovacie obdobie roka 2005, do ktorého nezahrnul príjmy od subjektov XXXXX a XXXXX,XXXXX a zároveň si v daňovom priznaní neoprávnene uplatnil výdavky pre subjekt XXXXX, XXXXX, čím takto prel Finančné riaditeľstvo SR v zastúpení Daňovým úradom XXXXX skrátil daň z príjmov fyzických osôb v celkovej výške 925.606,-Sk/30.724,49,-/,

lebo nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
  Uznesením vyšetrovateľa PZ, Okresného riaditeľstva PZ v XXXXX Úradu justičnej a kriminálnej polície, OKP XXXXX  sp. zn. ORP-1552/5-OJP-2009 zo dňa 16.07.2009 bolo podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie a súčasne podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX za zločin skrátenie dane a poistného podľa § 276 ods. 1, ods. 3 Trestného zákona pre skutky, ako sú uvedené vo výroku tohto uznesenia.
      
 Po skončení vyšetrovania vyšetrovateľ PZ predložil prokurátorovi vyšetrovací spis s návrhom na zastavenie trestného stíhania podľa § 215 ods. 1 písm. b Trestného poriadku.
     
 Preskúmaním vyšetrovacieho spisu som zistila, že návrh vyšetrovateľa PZ je opodstatnený výsledkami vyšetrovania a že konanie obvineného nemožno kvalifikovať ako zločin skrátenie dane a poistného podľa § 276 ods. 1, ods. 3 Trestného zákona .
 
 Obvinený XXXXX pri svojom prvom výsluchu uviedol, že za rok 2005 aj 2006 mal nulovú daňovú povinnosť, nakoľko sa mu nedarilo v podnikaní a DÚ mal od roku 2003 zmrazené všetky účty. Je nemajetný, pretože mu bola vykonaná daňová exekúcia na nehnuteľnosť a na celý majetok. Exekúcia bola zastavená z dôvodu, že nemá iný majetok a daňový nedoplatok bol znížený o výnos z predaja nehnuteľnosti v 09/2005. Zároveň poprel, že by vystavil a podpísal faktúry pre subjekty XXXXX a XXXXX a že by od nich prijal peniaze. Naproti tomu pozná XXXXX, mal s ním obchodné vzťahy, pretože mu zabezpečoval stavebné práce. V daňovom priznaní z dane z príjmov fyzických osôb za rok 2005,ktoré podal na DÚ XXXXX nezahrnul príjmy od subjektov XXXXX a XXXXX z toho dôvodu, že s nimi neobchodoval a teda mu nič nezaplatili. Oprávnene si uplatnil výdavky pre subjekt XXXXX, keďže s ním obchodoval.

   Za účelom preverenia obrany obvineného bolo vykonané znalecké dokazovanie znalcom z odboru písmoznalectvo. V závere znaleckého posudku je konštatované, že sporné podpisy na faktúrach a výdavkových pokladničných dokladoch nie je možné, vzhľadom na druhovú nezhodnosť, porovnať s porovnávacími podpismi XXXXX. Sporné podpisy pravdepodobne vyhotovil totožný pisateľ, avšak nie obvinený.

   Svedok XXXXX  vo svojich výpovediach uviedol, že s obvineným XXXXX si v dávnej minulosti tykali, avšak neposkytoval mu žiadne zdaniteľné plnenie a predmetné faktúry nevystavil, nepodpísal, neopečiatkoval a neprijal od neho žiadne plnenie. nezamestnáva žiadnych ľudí, pretože spracováva len projektovú dokumentáciu.

   Za účelom preverenia obrany obvineného o obchodných aktivitách s XXXXX bola vykonaná konfrontácia, avšak bez kladných výsledkov, pretože obaja účastníci konfrontácie sa odmietli konfrontovať. 

   Za účelom stotožnenia osoby, ktorá mala s XXXXX a XXXXX, pod menom XXXXX, v roku 2005 uskutočniť zdaniteľné obchody v oblasti stavebných prác, bola vykonaná rekognícia osoby na základe poskytnutých fotografií. Fotografia obvineného sa nachádzala pod č.4. Poznávajúce osoby XXXXX a XXXXX zhodne uviedli, že osobu , s ktorou jednali v roku 2005 pod menom XXXXX neopoznali.
   Na základe skutočností vyplývajúcich z výpovede obvineného, svedkov a zhromaždeného spisového materiálu som zistila, že nie je zrejmé, že obvinený XXXXX v skutočnosti realizoval zdaniteľné plnenia pre XXXXX a XXXXX a tým pádom nemal povinnosť z týchto plnení odviesť DPH.
   Dôkazy zhromaždené vo vyšetrovacom spise nepreukázali účasť obvineného na spáchaní skutku. 
  
  V danom prípade som nezistila ani naplnenie skutkovej podstaty iného prečinu. 
  S poukazom na vyššie uvedené, hodnotiac dôkazy vykonané v priebehu vyšetrovania tak jednotlivo ako aj v ich vzájomnom súhrne potom konštatujem, že vykonaným dokazovaním nebolo preukázané, že obvinený XXXXX svojím konaním naplnil objektívnu a subjektívnu stránku trestného činu vzhľadom nato, že neskrátil daň.

   Podľa ustan. § 276 ods. 1, odsek 3 Tr. zákona sa zločinu skrátenie dane a poistného dopustí ten, kto v značnom rozsahu skráti daň.
   Objektom predmetného prečinu, je záujem štátu na správnom vymeraní dane.
   Po stránke subjektívnej ide o úmyselný tr. čin a pre jej naplnenie sa vyžaduje, aby zákonná daň nebola páchateľovi alebo inému subjektu vyrubená vôbec, alebo mu bola vyrubená v nižšej ako zákonnej výmere.

    Podľa § 124 ods. 1 Trestného zákona sa škodou sa na účely tohto zákona rozumie ujma na majetku alebo reálny úbytok na majetku alebo na právach poškodeného alebo jeho iná ujma, ktorá je v príčinnej súvislosti s trestným činom, bez ohľadu na to, či ide o škodu na veci alebo na právach. Škodou sa na účely tohto zákona rozumie aj získanie prospechu v príčinnej súvislosti s trestným činom.

   Podľa § 125 ods. 1 Trestného zákona škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266€. Škodou väčšou sa rozumie suma dosahujúca najmenej desaťnásobok takej sumy. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej sumy. Tieto hľadiská sa použijú rovnako na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.
  Z § 8 ods. 1 Trestného zákona ktorý stanovuje, že trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak vyplýva, že na to, aby bolo možné konanie určitej osoby právne kvalifikovať ako trestný čin, je nevyhnutné aby jej konanie vykazovalo znaky, ktoré pre takéto kvalifikovanie Trestný zákon požaduje. Trestným činom preto nie je a ani nemôže byť každé také konanie, ktoré spočíva v porušení ustanovení iných právnych predpisov súkromného alebo verejného práva /ak nejde o trestnoprávnu normu s blanketovou dispozíciou, ktorá odkazuje na určité právne predpisy/, interných predpisov alebo v porušení dobrých mravov.

  Skutkovou podstatou trestného činu sa rozumie súhrn konkrétnych znakov, ktoré charakterizujú určité ľudské správanie ako konkrétny trestný čin, pričom každá skutková podstata trestného činu obsahuje znaky charakterizujúce objekt trestného činu, objektívnu stránku trestného činu, subjekt trestného činu a subjektívnu stránku trestného činu. Všetky tieto znaky tvoria jednotný celok, sú v skutkovej podstate obligatórne a existujú pri každej skutkovej podstate trestného činu. Len pri existencii všetkých štyroch obligatórnych znakov súčasne môže byť určité konanie kvalifikované ako trestný čin. 

  Vychádzajúc z obsahu vyšetrovacieho spisu, zhodnotiac vykonané dôkazy a všetky okolnosti prípadu jednotlivo i v ich súhrne podľa § 2 ods. 12 Tr. poriadku som dospela k záveru, že k súčasnému naplneniu pri predmetnom skutku nedošlo z dôvodu absencie naplnenia subjektívnej a objektívnej stránky zločinu skrátenia dane podľa § 276 ods. 1, ods. 3  Trestného zákona spočívajúcu vo forme konania páchateľa, a teda nemožno konanie obvineného kvalifikovať ako označený zločin.
   
 Podľa §215 ods.1 písm. b/ Tr. poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.
 Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti, keďže vyšetrovaný skutok nie je zločinom a nie je dôvod ani na postúpenie veci a ani na prejednanie priestupku, rozhodla som spôsobom uvedeným vo výroku tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Gabriela Andrásiová
prokurátorka