Okresná prokuratúra Bratislava V 
Prokofievova 4, 851 01 Bratislava 5 	

Sp. zn. : 3 Pv 75/14/1105	Bratislava V, 13.3.2015
EEČ : 2-12-72-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Obzvlášť závažný zločin:	Podvod podľa § 221 odsek 1, odsek 4 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 204/2013 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava V
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
ako konateľ spoločnosti XXXXX uzatvoril dňa XXXXX XXXXX, v jej sídle v XXXXX zastúpení XXXXX, ktorej predmetom bolo na základe objednávok v dohodnutom termíne obstarať prepravu tovaru spočívajúcom v celkovo XXXXX XXXXX, ktorý od spoločnosti XXXXX. kúpila spoločnosť XXXXX  a na ktorý boli obvineným ako konateľom spoločnosti XXXXX vystavené za spoločnosť XXXXX. dodávateľské faktúry, pričom podpisom XXXXX sa spoločnosť XXXXX zaviazala zaplatiť za prepravu spoločnosti XXXXX. odmenu, pričom už v čase uzatvorenia zasielateľskej zmluvy mal obvinený vedomosť o tom, že nebude mať dostatočné finančné prostriedky na uhradenie odmeny pre spol. XXXXX a vylákal od spoločnosti XXXXX obstaranie prepravy tovaru, ako aj mal vedomosť o tom, že na jeho spoločnosť XXXXX. sú vedené rôzne exekúcie, pričom do dnešného dňa obvinený ako konateľ spoločnosti XXXXX nemal snahu okrem úhrady zálohy 3.000,- Eur  o dohodu, úhradu resp. splátkový kalendár, čím  spoločnosť XXXXX  uviedol do omylu a spôsobil škodu vo výške 371.323,01 Eur, 

lebo  tento skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ PZ XXXXX   uznesením zo dňa 28.01.2014 pod sp. zn. XXXXX podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie a súčasne podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie XXXXX za obzvlášť závažný zločin podvodu podľa § 221 ods. 1, ods. 4 písm. a) Trestného zákona, na tom skutkovom základe, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 
Dňa 11.03.2015 predložil vyšetrovateľ PZ tunajšej prokuratúre celý spisový materiál s návrhom na zastavenie trestného stíhania proti obvinenému XXXXX podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku, 
Preskúmaním celého spisového materiálu som zistil, že podaný návrh je opodstatnený,  že trestné stíhanie vedené proti obvinenému XXXXX  je nutné zastaviť v zmysle § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku.

Podľa § 2 ods. 10 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.
	Podľa § 2 ods. 12 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.
          Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.
         Podľa § 125 ods. 1 Trestného zákona škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 eur. Škodou väčšou sa rozumie suma dosahujúca najmenej desaťnásobok takej sumy. Značnou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej stonásobok takej sumy. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej sumy. Tieto hľadiská sa použijú rovnako na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu. 
          Podľa § 221 ods. 1 Trestného zákona prečin Podvodu spácha ten,  kto na škodu cudzieho majetku seba alebo iného obohatí tým, že uvedie niekoho do omylu alebo využije niečí omyl, a spôsobí tak na cudzom majetku malú škodu, potrestá sa odňatím slobody až na dva roky. 
          Podľa § 221 ods. 4 písm. a) Trestného zákona odňatím slobody na desať rokov až pätnásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 
 
           Objektom trestného činu podvodu je cudzí majetok. Omyl je rozpor medzi predstavou a skutočnosťou a pôjde oň vtedy, keď podvádzaná osoba nemá o dôležitej okolnosti žiadnu predstavu, alebo sa domnieva, že sa nemá čoho obávať.
           Omyl sa môže týkať i skutočností, ktoré majú len nastať, páchateľ však musí o omyle iného vedieť už v dobe, keď dochádza k obohateniu. Uvedením do omylu páchateľ predstiera okolnosti, ktoré nie sú v súlade so skutočným stavom veci, pričom môže ísť o klamstvo alebo aj o nepravdivú informáciu. Podstatné skutočnosti zamlčí páchateľ, ktorý neuvedie pri svojom podvodnom konaní akékoľvek skutočnosti, ktoré sú rozhodujúce alebo zásadné pre rozhodnutie podvádzanej osoby, pričom pokiaľ by tieto skutočnosti boli druhej strane známe, k plneniu z jej strany by nedošlo. 
        Naplnenie skutkovej podstaty trestného činu podvodu predpokladá existenciu príčinnej súvislosti medzi omylom určitej osoby (resp. neznalosti všetkých podstatných skutočností) a jej uskutočnenou majetkovou dispozíciou a ďalej príčinnú súvislosť medzi touto dispozíciou na jednej strane a škodou na cudzom majetku a obohatením páchateľa alebo inej osoby na strane druhej. 

Preskúmaním spisového materiálu som zistil, že ku skutku kladenému za vinu obvinenému XXXXX vyšetrovateľ PZ zabezpečil dostatočné množstvo dôkazov, z ktorých je možné vyvodiť jednoznačný záver, že tento skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

         Ku skutkovým zisteniam zabezpečeným vo vyšetrovacom spise. 

   V priebehu vykonávaného vyšetrovania po vznesení obvinenia boli zabezpečené viaceré dôkazy v danej veci, z ktorých ako podstatné pre preukázanie či vyvrátenie viny obvineného za stíhaný skutok uvádzam nasledovné:
         Obvinený XXXXX vo výsluchoch okrem iného uviedol, že v uznesení uvádzané skutočnosti sú čiastočne pravdivé. Spoločnosť XXXXX uzatvorila XXXXX zo spoločnosťou XXXXX, pričom k podpísaniu zmluvy došlo v XXXXX nikdy nebol v sídle spol. v XXXXX celá komunikácia prebiehala telefonicky a e-mailom, z tejto spoločnosti ho navštívil XXXXX, s XXXXX ohľadne uzatvorenia tejto zmluvy nejednal. Po dohodnutí obchodu obdržal e-mailom návrh zasielateľskej zmluvy zo dňa 19.7.2012, ktorú podpísal a následne oskenovanú zmluvu so svojim podpisom zaslal do XXXXX Nie je pravdou, že spoločnosť XXXXX predávala tovar spoločnosti z XXXXX jeho spoločnosť mala sprostredkovať len dopravu, nikdy nebola vlastníkom prepravovaného tovaru. Tovar do XXXXX predávala spoločnosť XXXXX ktorá si u spoločnosti XXXXX objednala iba prepravu tovaru. Následne spoločnosť XXXXX uzatvorila vyššie popísaným spôsobom zasielateľskú zmluvu s XXXXX s.r.o. na prepravu tovaru. Spoločnosť XXXXX z toho malo podľa dohody s XXXXX získať províziu vo výške cca 17 tis. Euro. Kupujúci XXXXX mal u XXXXX otvorený akreditív, teda boli prostriedky v banke, ktoré po predložení dokladov mali byť uvoľnené aj za účelom úhrady prepravy. Teda finančne bola preprava a predaj tovaru zabezpečená týmto akreditívom, v skutočnosti ich bolo 5, on má doklad o jednom, k čomu ho aj prekladá. V čase tesne po uzavretí zmluvy dňa 26.07.2012 bol pozvaný do spoločnosti XXXXX kde mal zložiť zálohu 3 tis. Euro, pričom počas cesty do XXXXX mu volal pán XXXXX zo spoločnosti XXXXX že na stretnutie nemusí chodiť, že stretnutie sa ruší, a že peniaze má zložiť na účet vedený v XXXXX (túto sms správu predkladá na zadokumentovanie do spisu), v ten deň vykonal aj úhradu. 
          On teda nekonal v úmysle niekoho podviesť, jednalo sa o bežnú obchodnú záležitosť, od ktorej existujú doklady a ktorá bola zabezpečená akreditívom tak, aby nikto nebol poškodený.
          Nie je pravdou, že sa vykonala doprava v zmysle dohodnutých podmienok, firme XXXXX neboli dodané žiadne informácie o realizovaní prepravy, boli doručené len holé faktúry bez podstatných príloh, tieto dokumenty sú podstatné k otvoreniu akreditívu. Spoločnosť XXXXX mala povinnosť všetky dokumenty a písomnosti týkajúce sa realizovanej prepravy odovzdať do rúk spoločnosti XXXXX doručené faktúry sú nezmyselné, spoločnosť XXXXX prestala s ním komunikovať. Nikdy nikomu nedal zo spoločnosti XXXXX žiaden pokyn, aby boli akékoľvek konosamenty vydávané XXXXX, resp. iným osobám. Uvedené dokumenty nutne potreboval k otvoreniu akreditívu, aby so súčinnosťou so XXXXX bol otvorený akreditív a boli prerozdelené peniaze XXXXX za tovar, pre XXXXX províziu za sprostredkovanie a pre spoločnosť XXXXX ako odplatu za dopravu. Faktúry sa mu javia ako nedôvodné, napr. pri doručenej faktúre zo spoločnosti XXXXX - faktúry zo dňa 10.09.2012, ktorú predkladá bolo vyfakturovaných 21 kontajnerov, ktoré mali mať rovnakú váhu 26 tis. kg bez žiadnych váhových rozdielov, keďže neboli dodané vážne lístky, nevi či skutočne táto váha je pravdivá a skutočne prepravená a keďže chýbajú aj ostatné dokumenty k preprave nevie či vôbec prepravu spoločnosť XXXXX   
         So spoločnosťou XXXXX XXXXX pred týmto obchodom normálne obchodoval, zabezpečil im viaceré prepravy z XXXXX neboli žiadne problémy, čo môže potvrdiť aj firma XXXXX. 
         Na doplňujúce otázky vyšetrovateľa PZ obvinený uviedol, že so spoločnosti XXXXX ho kontaktoval pán XXXXX, stretnutie sa uskutočnilo v XXXXX na stretnutí bol aj XXXXXo spoločnosti XXXXX služby s XXXXX si objednával na základe oslovenia spoločnosťou XXXXX na vykonanie prepravy. Zabezpečím obchodu bol akreditív, kde korešpondečná banka bola vo XXXXX a financie mala vyplácať banka, ktorá je označená v objednávke XXXXX..“. Nie je pravdou, že cena akreditívu nemala pokryť cenu za dopravu, pretože doklad o akreditíve, ktorý predložil je vystavený na 216 tis. USD a má vedomosť o ďalších štyroch akreditívoch, od ktorých nemá doklady. So spoločnosťou XXXXX bolo dohodnuté podľa objednávky fakturovanie vo výške 30 USD za tonu prepraveného tovaru, čo bolo dohodnuté s vedomím p. XXXXX Nikomu nedal pokyn na odovzdanie konosamentov k 144 kontajnerom spoločnosti XXXXX K tomu sa môže vyjadriť zástupca spoločnosti XXXXX ktorý zrejme odovzdal predmetné konosamenty v rozpore so zákonom a príkaznou zmluvou priamo spoločnosti XXXXX nevie koľko kontajnerov bolo skutočne prepravených a na koľko kontajnerov boli vystavené doklady. Podstatné dokumenty predložil počas výsluchu, pokiaľ získa ďalšie tieto priamo doručí vyšetrovateľke PZ. 
         Necíti sa byť vinným nespáchal žiaden podvod, naopak konaním spoločnosti XXXXX v rozpore s dohodami, príkaznou zmluvou a obchodným zákonom neboli spoločnosti XXXXX doručené doklady potrebné k finančnému vyrovnaniu obchodu, čím stratil dosah na finančné toky a doklady z jemu neznámych dôvodov boli vydané spoločnosti XXXXX Týmto spôsobom sa spoločnosť XXXXX resp. niekto z jeho zástupcov dopustil voči spoločnosti XXXXX a jeho osobe podvodu, preto voči týmto subjektom podáva trestné oznámenie.  
        V danej veci išlo o tovar, sekané pneumatiky a iné, XXXXX si objednala tovar od firmy XXXXX XXXXX On mal zabezpečiť len prepravu tovaru. Vlastné prostriedky na zaplatenie nemal, táto doprava mala byť hradená z akreditívu. Výšku akreditívu poznala spoločnosť XXXXX z toho vyplýva, že bol dostatok finančných prostriedkov na porytie prepravy tovaru. Akreditívy boli vyplatené spoločnosti XXXXX, ale nevie v akej výške. V danej veci pochybila spoločnosť XXXXX ktorá poskytla originály dokladov nie spoločnosti XXXXX ktorá mala z peňazí vyplatiť prepravu spoločnosti XXXXX ale vydali ich pánovi XXXXX ktorý však nebol v zmluvnom vzťahu. V danom prípade bol podvedený on, pretože mu znemožnili z akreditívu vyplatiť čo bolo potrebné, ďalšiu škodu mu spôsobilo XXXXX nakoľko spreneverilo XXXXX, ktoré samostatne predali XXXXX za 35.000,-USD. Dokladá ďalšie podklady - akreditívy, certifikáty a baliace listy, ktoré boli odkomunikované a spoločnosť XXXXX o nich vedela, s tým, že akreditívy pokrývajú i prepravu i tovar. 
         Za poškodenú spoločnosť XXXXX XXXXX. bol vo veci vypočutí XXXXX, ktorý vo výsluchoch okrem iného uviedol, že uviedol, že je prokuristom spoločnosti XXXXX XXXXX, a má plnú moc od konateľa spoločnosti XXXXX. V roku 2012 prebehol obchod medzi ich spoločnosťou a spoločnosťou XXXXX on bol vedúci právneho oddelenia, p. XXXXX zabezpečil záujemcu o prepravu tovaru spol. XXXXX dohodol podmienky. Vie, že prebehli dve stretnutia p. XXXXX, jedno v XXXXX, na ktorom sa uzatvorila zasielateľská zmluva. Následne kontajnery nalodili a ako už počas prepravy podľa informácií, p. XXXXX a p. XXXXX, obvinený XXXXX prestal komunikovať, obmedzil sa na telefonické vyjadrenia a inštrukcie, vyhovoril sa na svoj zdravotný stav, a požiadal ich zamestnancov, aby komunikovali priamo s p. XXXXX Následne po doručení kontajnerov do XXXXX, ktoré boli doručené vo viacerých várkach, potom čo neboli uhradené prvé várky si uplatnili záložné právo, v konečnom dôsledku však upustili od ich zadržania, nakoľko im nabiehali poplatky za nevyzdvihnutie kontajnerov a tak sa im navyšovala škoda. Obvinený komunikoval zriedka, na e-maily nereagoval, následne sa s ním stretol XXXXX, kde sa tváril, že čaká na peniaze od p. XXXXX keď sa ho opýtal, na základe akého oprávnenia ich chce vyplatiť nakoľko firmu previedol na závadovú osobu, tak už vtedy nereagoval, lebo vedel, že všetkým je jasné, že ich podviedol. 
           Komunikácia s XXXXX a odovzdanie dokumentov prebehlo na základe explicitnej žiadosti príkazcu XXXXX v zmysle zasielateľskej zmluvy nie je povinnosť mať tieto pokyny v písomnej podobe, postačuje aj ústny príkaz príkazcu. Podľa jeho vedomosti p. XXXXX pri e-mailovej komunikácií so spoločnosťou XXXXX dával do kópie aj obvineného, čo bolo v súlade s jeho príkazom, v prípade ak by to tak nebolo, by ich obvinený vyzval, aby tak nerobili. 
          Škodu si uplatňujú vo výške 371.323,01 euro. 
          Osobne s obvineným nekomunikoval z akých finančných prostriedkov chce uhradiť prepravu tovaru, nikdy nekomunikoval s obvineným ako bude uhrádzať záväzky, ktoré mu vyplývali zo zasielateľskej zmluvy. Vie sprostredkovane od zamestnancov, že obvinený predložil akreditívy pánovi XXXXX ktorý potvrdil, že doklady sú v poriadku a akreditívy sú a, že ich treba prerobiť, lebo časovo nepokrývali potreby obchodu. Originály prepravných dokladov boli zaslané spoločnosti XXXXX na základe telefonickej inštrukcie obvineného, ten mal zdravotné problémy, spoločnosť XXXXX bola po celý čas zainteresovaná v tomto obchode a pôsobilo to tak, že pôsobia v zhode s obvineným. Ako vyplýva zo zasielateľskej zmluvy spoločnosť XXXXXola príkazcom a dávala inštrukcie ako postupovať. Obvinený nás požiadal, aby sme priamo komunikovali aj s pánom XXXXX Nemá vedomosť, že by došlo k omeškaniu, nie je v právomoci zasielateľa ovplyvniť termín dodania. Nakoľko v septembri 2012 už mali dôvodné pochybnosti o tom či im spoločnosť XXXXX uhradí akékoľvek záväzky a nakoľko za predmetné kontajnery v prístave v XXXXX nabiehali denne niekoľkotisícové skladné poplatky za ktoré zodpovedá ich spoločnosť, a ktorých uhradenie sa nedalo očakávať, tak tovar odovzdali XXXXX protistrane bezplatne. Vykonanie prepravy preukazuje námorný ložný list tzv. bill of lading, ktorý doložili do spisu. V tom čase prestal obvinený so spoločnosťou komunikovať a zostali nezaplatené faktúry a nabiehali za kontajnery cca. 5.000,-euro denne skladné, z dôvodu zabránenie vzniku ďalšej škody odovzdali kontajnery bezplatne kupujúcemu. Pán XXXXX akreditívy videl a následne mali byť akreditívy pozmenené, aby časovo pokrývali potrebnú dobu a fyzicky ich videl. Nevie ako prebiehali časovo objednávky a ako boli zosynchronizované s objednávkou množstva prepravy a s dokladovaním výšky akreditívov. Vopred s obvineným nekomunikoval vôbec a ani o uhrádzaní záväzkov pred objednaním prepravy.  
              XXXXX uviedol, že pracuje v spoločnosti XXXXX s.r.o., ako zástupca vedúceho oddelenia na oddelení námorného exportu. Prvý krát sa dostal do kontaktu so spol. XXXXX keď mu ju predal na vybavenie ich obchodný zástupca p. XXXXXá na starosti handling, vybavovanie zásielok. Prišiel za ním kolega XXXXX ktorý mal dobrá biznis, prepravu cca. XXXXX XXXXX a predmetom zásielky bola sekaná guma, zákazníkom mal byť obvinený, nákladka mal byť vybavená v XXXXX. Obvienný mal na seba viacero firiem vtedy, pôvodne zásielka nemala ísť na firmu XXXXX ale nevie jej meno. Preclievalo sa to v XXXXX, sám od obvineného požadoval zaslanie vývozných faktúr na preclenie, faktúry neboli v dobrej kvalite a nespĺňali všetky náležitosti. Obvinený povedal, že na to nemá nervy, mech si tieto doklady pýtali od p. XXXXX ktorí dohliadali na tieto nákladky XXXXX, tak isto aj akreditívy, ktorých bolo asi tri alebo štyri, všetky tieto akreditívy mal riešiť s pánom XXXXX Už v tej dobe bola komunikácia s obvineným zložitá, jednalo sa o závažné veci, ktoré potrebovali prejednať, vyhováral sa na bolesti hlavy a zdravotné problémy. Kontajnery išli v cca. v siedmych zásielkach uložili sa na Bill of lading. Čakali, že ako sa odlodí prvá zásielka, vystaví sa bill of lading, ktorý bude odosielateľ posielať do banky, aby dostali peniaze, z týchto peňazí im mali následne zaplatiť námornú prepravu a následne oni uvoľnia zvyšné bill, ktoré sú dôležité z dôvodu, že na základe týchto bill budú osobe, na ktorú je vystavený akreditív uvoľnené peniaze z banky, a z dôvodu, že je vystavený originál bill of lading, ktorý je potrebný k vyzdvihnutiu kontajnerov v destinácií. Platba ale nechodila, boli len prísľuby, bolo im oznámené, že ak nebude zaplatená celá preprava nebudú bill uvoľnené. Vtedy sa komunikácia zastavila, obvinený sa neozval, to isté aj p. XXXXX. Vznikol problém, že mali kontajnery na ceste, ktoré nikto nezaplatí, a ktoré nebude možné vrátiť, príjemca bez dokladov ich nemôže prevziať, nabiehalo stojné, tieto náklady išli na vrub spoločnosti. ANI objednávateľ - obvinený ani p. XXXXX nekomunikovali, preto pre výšku skladného v tom čase okolo 30.000,-usd boli kontajnery uvoľnené. 
           Čo sa týka akreditívu, tie boli vystavené na takú sumu, ktorá nepokryla ani náklady prepravy, nie to ešte tovaru. Väčšina zákazníkov posiela akreditív pred prepravou, p. XXXXX povedal, že videl akreditív, že je v poriadku, že sa na tom akreditíve musí zmeniť dátum. A potom dostali nový akreditív, zistili, že peniaze nepokryjú cenu prepravy a aj keď peniaze z banky dostanú tak nebudú mať peniaze na zaplatenie prepravy. Čisto teoreticky je možné, že akreditív nemusí byť vystavený na celú sumu dodávky, ale v 99,99 % prípadoch je takých, že akreditív pokrýva celú cenu objednávky. 
          Na otázky obhajcu obvineného uviedol, že predložená zmluva zo dňa 19.7.2012 s firmou XXXXX je tá ktorá sa realizovala, a zmluva zo dňa 197.7.2012 s firmou XXXXXe tá zmluva., ktorá sa nerealizovala. Na doklade bill of lading je uvedená spoločnosť, ktorá je uvedená aj na akreditíve, resp. podľa želania objednávateľa prepravy. Zákazníkovi oznamujú prepravu e-mailom alebo v niektorých prípadoch sa zákazníkovi alebo osobe poverenej nákladkov alebo osobe poverenej na prijatie akreditívu pošle bill of lading. Nakoľko bol uvedený p. XXXXX tak sa jemu zaslali doklady, ale v kópii e-mailov bol aj obvinený. Akreditív nebol vystavený na obvineného, nikdy nehľadali či majú komunikáciu, kde obvinený poveril XXXXX písomne, aby prevzal doklady. Originál bill boli vydané p. XXXXX ale len z časti, nakoľko niektoré zásielky boli zadržané, nakoľko neprišla platba. Bill bol vydaný jeho osobou a bol aj zaslaný p. XXXXX kuriérom po nalodení tých zásielok, na základe inštrukcií obvineného. Tieto písomne doklady nedohľadávali ale dohľadajú ich. P. XXXXX mu nepovedal nakoľko bol vystavený ten pôvodný akreditív, nepovedal ani koľko ich bolo, p. XXXXX mal predstavu ceny zásielok, akreditív v podstate obdržali až potom ako bola väčšina kontajnerov naložených. Faktúru vyhotovoval v tejto veci on, faktúru vystavil na základe informácií podaných a spätne odsúhlasených vykonávateľom nákladky. Oni bill nevystavujú podľa svojho uváženia, vždy im to schváli osoba nato poverená.         
           XXXXX vo výsluchu uviedol, že pracoval v pozícií obchodník pre spol. XXXXX jeho úlohou boli kontakty so spoločnosťami, ktoré realizujú námornú a leteckú prepravu a teda získavanie nových takýchto obchodov pre spoločnosť. K spoločnosti XXXXX sa dostal tak, že bol na rokovaní v XXXXX XXXXX s ktorým tam rokoval, meno si nespomína, on mu dal meno na obvineného, že on zabezpečuje námorné prepravy z ich spoločnosti. Následne kontaktoval obvineného, stretli sa v XXXXX, všeobecne si vymenili informácie. Opätovne sa stretli v XXXXX kde mu bol predstavený p. XXXXX a povedal mu, že plánujú realizovať vývozy z XXXXX Následne sa ozval obvinený s presným miestom nákladky v XXXXX a vykládky XXXXX spracovali mu cenovú ponuku a obvinený povedal, že ju akceptuje, dohodli sa, že prvý kontajner bude s platbou vopred, čo obvinený myslí aj uhradil, no a on následne odovzdal celý ten obchodný prípad p. XXXXX Čo sa týka operatívnych vecí bol obvinený v kontakte s p. XXXXX Bol tam akreditív, ako náhle sa kontajner nalodí, tak sa vystaví námorný dokument bill of lading, ktorý sa musí predložiť banke na uvoľnenie peňazí od príjemcu. Zmluvu so spol. XXXXX nepodpisoval on, to už bolo v starosti p. XXXXX Dokumenty sa zaslali a čo vie prepravy neboli uhradené. S obvineným bol ešte raz na stretnutí XXXXX, kde prišiel aj s právnym zástupcom p. XXXXX nechali ich samých rokovať. 
        Na otázky obhajcu obvineného uviedol, že podľa jeho informácií mal p. XXXXX akreditív k dispozícií, či sa doprava platí z akreditívu je na dohode medzi objednávateľom a príjemcom, ako si to dohodnú, ale je to bežnou praxou, že klienti to majú dohodnuté cez akreditívy. P. XXXXX mal vedomosť, že to bude hradené z akreditívu.    
         On bol v kontakte s pánom XXXXX do momentu odovzdania agendy pánovi XXXXX a opätovne s ním bol v kontakte až vtedy, keď mu pán XXXXX poskytol informácie, že za prepravu nebolo zaplatené, tak vtedy kontaktoval pána XXXXX ktorý uviedol, že jeho obchodný partner mu neuhradil finančné prostriedky a z toho dôvodu ani on nevie uhradiť za službu. 
          XXXXX vo výsluchu uviedla, že spoločnosť XXXXX zaoberá tuhými odpadmi, s ktorými obchoduje. Obchodné záležitosti vybavuje jej manžel. So spoločnosťou XXXXX tiež obchodovali, túto firmu pozná z písomných dokladov. Obvineného XXXXX pozná osobne, skôr súkromné. Ohľadne akreditívu sa do banky doložia doklady v rozsahu jednotlivých požiadaviek. Ohľadne konkrétneho akreditívu pre dopravu do XXXXX vystaveného na spoločnosť XXXXX si nijako detailne nepamätá. Tento akreditív nebol plne vyplatený, pretože nesplnili všetky podmienky banky. Viacej k veci by mohol uviesť jej manžel.
           XXXXX vo výsluchu uviedol, že pozná obvineného aj jeho spoločnosť, poznajú sa dlhšiu dobu aj súkromne aj z obchodného styku. V minulosti spolu obchodovali, obchod sa týkal odpadu, on konkrétne vyváža odpad do XXXXX a pán XXXXX mu tento odpad dodáva. Vedel čo firma v XXXXX zháňa, obrátil sa na firmu IXXXXX zastúpenú pánom XXXXX potom samotné dodanie tovaru zaisťoval cez svoju spoločnosť. Oslovil viac spoločností, vybral si tú, ktorá ponúkla najnižšiu cenu. Spoločnosť XXXXX poznal cez pána XXXXX táto firma dopravovala tovar z XXXXX Komunikoval z viacerými osobami, pamätá si meno XXXXX, s ktorým dohováral celý obchod, pravidla, peniaze, teda cenu za prepravu. Na schôdzke bol pán XXXXX on a pán XXXXX. S touto firmou obchodoval len raz, ale boli s ňou problémy, nepriviezli kontajnery a nechali ich čakať. Obchod mal byť zaplatený bankovou garanciou, akreditívom, došlo k tomu, že sa tejto spoločnosti peniaze neuvoľnili, pretože nesplnila podmienky. Nakoniec prepadla garancia, pretože XXXXX nedoviezla kontajnery. Nakoniec tá spoločnosť zákazku previedla, ale na ďalšiu prepravu ju už nekontaktoval. Potom sa telefonicky dohadoval s pánom XXXXX, dokonca za ním išiel aj do Bratislavy. Akreditív bol vystavený na ich spoločnosť z dôvodu, že obchod s XXXXX prevádzal on, a bol otvorený pre platbu pre pána XXXXX, ktorý mal potom preplatiť prepravu spoločnosti XXXXX. S pánom XXXXX sa dohodli, že cena bude 30,-USD za tonu. Všetko sa s nimi dohodlo, poslal im akreditív, aby vedeli čo majú splniť, aby boli peniaze uvoľnené. Spoločnosť XXXXX nesplnila dohodnuté termíny a množstvo prepravovaných kontajnerov. Potom sa dozvedel od pána XXXXX že mu prišla faktúra na inú, vyššiu čiastku, kde si účtovali oveľa viac za preclenie a čakaciu dobu. Preto jednal s pánom XXXXX Spoločnosť XXXXX si neplnila svoje záväzky 10 kontajnerov denne., neprevádzala dopravu v zmysle zmluvy a časť peňazí z akreditívu tak prepadlo.  Dokonca sám išiel do Bratislavy pre potrebné doklady a tieto potom predložil banke, aby neprepadla celá čiastka. Doklady o preprave mu bola doručené, ale iba časť. Dokaldy mali byť správne doručené pánovi XXXXX ktorý bez nich nemohol otvoriť akreditív a vyplatiť XXXXX Neskôr sa dozvedel, že spoločnosť cargo si sama predala 36 kontajnerov, tomu konkrétnemu odberateľovi v XXXXX XXXXX sa posielala z 10.08.2012 písomná reklamácia. Pán XXXXX nedostal zo zachránenej čiastky na akreditíve žiadne peniaze, pokrylo to len jeho náklady. O týchto skutočnostiach informoval spoločnosť XXXXX   
           XXXXX vo výsluchu uviedol, že využíva svoje právo a nebude vo veci vypovedať. 
           V priebehu vyšetrovania boli zabezpečené aj ďalšie listinné doklady týkajúce sa veci.
            V spise sa ďalej nachádza: objednávka na prepravu šrédrovaných pneumatík medzi spoločnosťami XXXXX zo dňa 09.07.2012, kde sú dohodnuté bližšie podmienky prepravy (ktorý okrem iného obsahujú - po naložení kontajneru nutne potrebujeme zajistit dodání originálu BL a pojistných certifikátu nejpozdeji do deseti kalendárnich dnu, všechny dodané dokumenty musí splnovat náležitosti akreditívu, jinak by nám akreditív nemusel být proplace, miesto nakládky je XXXXX_XXXXX, místo dodání je prístav XXXXX), Zasielateľská zmluva medzi XXXXX a XXXXX  uzavretá podľa ustanovení § 601 a nasl. Zákona č. 513/1991 Zb. (obchodný zákonník) zo dňa 19.07.2012, kde predmetom zmluvy, že zasielateľ príkazcovi, vo vlastnom mene a na účet príkazcu na základe objednávky obstará v dohodnutom termíne prepravu vecí z určitého miesta do určitého iného miesta, a príkazca sa zaväzuje zaplatiť zasielateľovi odplatu, počty kontajnerov na prepravu po dňoch od 16.7. do 11.8., reklamace zo dňa 10.08.2012 na nedodržanie podmienok objednávky, nie je splnený počet kontajnerov, čím vznikajú náklady na prenájom nakladacej techniky a personálu, vrácení faktúr k prepracovaní zo dňa 20.10.2012, kde spoločnosť XXXXX účtuje niečo iné ako bolo dohodnuté, a ktorá mala k dispozícií bankové garancie, výpisy z bankových inštitúcii, výpis zo XXXXX, a.s. - debetné zostatky na účte a prehľad exekúcií na predmetnom bankovom účte a ďalšie listinné doklady.   

         Zhodnotiac všetky vyššie uvedené dôkazy v zmysle § 2 ods. 12 Trestného poriadku, tak jednotlivo ako i v ich súhrne, dospel som k presvedčeniu, že skutok, ktorý je kladený za vinu obvinenému XXXXX nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

        Naplnenie skutkovej podstaty trestného činu podvodu predpokladá existenciu príčinnej súvislosti medzi omylom určitej osoby a jej uskutočnenou majetkovou dispozíciou, ďalej príčinnú súvislosť medzi touto dispozíciou na jednej strane a škodou na cudzom majetku na druhej strane. So skutkovej vety predmetného uznesenia vyplýva, že obvinenému je kladené za vinu, že úmyselne vzhľadom na svoju v tom čase ako spoločnosti zlú finančnú situáciu (debet na účte, vedené exekúcie) uzatvoril zasielateľskú zmluvu s tým, že vedel, že nebude môcť uhradiť zmluvné záväzky protistrany, spoločnosti XXXXX, a tým spôsobil škodu z predmetnej zmluvy. 
          K danej veci je potrebné uviesť, že obvinený bol len sprostredkovateľ obchodu a to, prepravy tovaru patriacej spoločnosti XXXXX ktorá si ho sama na účel tejto prepravy objednala. Obvinený pri uzatváraní predmetnej zasielateľskej zmluvy jednal so zástupcami spoločnosti XXXXX pričom následne bola uzatvorená ohľadne prepravy tovaru zasielateľská zmluva. Pred uzatvorením zmluvy došlo k obchodným stretnutiam medzi obvineným a zástupcami spoločnosti XXXXX pričom uvedená vec mala byť finančne zabezpečená formou akreditívu. Pri týchto stretnutiach si obvinený a spoločnosť XXXXX vymenili všeobecné informácie, pričom zo strany XXXXX nebol žiadnym spôsobom zisťovaní stav spoločnosti obvineného po finančnej stránke, nijaké skutočnosti ohľadne svojej finančnej stránke neuvádzal ani obvinený. Ako uviedol v tom čase vlastník prepravovaného tovaru XXXXX so spoločnosťou XXXXX jednal aj on, obchod mal byť platený bankovými garanciami, akreditívom, pričom táto garancia padla, nakoľko spoločnosť XXXXX porušila zmluvné podmienky prepravy, obchod s XXXXX prevádzal on, akreditív bol vystavený pre platbu pre obvineného, ktorý mal potom zaplatiť prepravu spoločnosti XXXXX obvinený nedostal z daného obchodu žiadnu finančnú čiastku, preto nemohol ani uhradiť záväzok spoločnosti XXXXX Zo zisteného stavu bolo jednoznačne preukázané, že v danej veci ide o obchodnoprávny spor ohľadne porušenia vzájomných zmluvných podmienok medzi spoločnosťami, pričom si vzájomne uvádzajú jednotlivé zmluvné porušenia, pričom aj tvrdenia obvineného a podania ohľadne zadržania kontajnerov a ich predaja patrí do vzájomného porušenia zmluvných obchodných podmienok, pričom všetky tieto skutočnosti v ich súhrnne je oprávnený riešiť príslušný súd ako spor vyplývajúci z obchodnoprávnych vzťahov. 
          Finančná situácia obvineného v čase uzatvárania zmluvy o preprave tovaru nebola v žiadnej príčinnej súvislosti s neskorším neuhradením pohľadávky voči spoločnosti XXXXX (spôsobením škody), pričom daný obchod bol zaistení preplatením akreditívu bankou, pričom táto forma zabezpečenia prepravy bola akceptovaná a prijatá aj spoločnosťou XXXXX Z dôvodu nesplnenia zmluvných podmienok zo strany spoločnosti XXXXX (nedoloženie potrebných dokladov) nebol obvinený schopný zaistiť plnenie povinností voči banke, a tým aj vyplatenie finančných prostriedkov z akreditívu. Obvinený pri uzatváraní obchodu a vzájomných rokovaniach neuvádzal žiadne klamlivé skutočnosti, pričom ani žiadne podstatné skutočnosti ohľadne predmetného obchodu nezatajil. 
         Z popisu skutku ako je uvedený v skutkovej vete tak jednoznačne vyplýva, že obvinený XXXXX nenaplnil zákonné znaky trestného činu podvodu  a to „uvedie v omyl“, „využije niečí omyl“ a alebo „zamlčí podstatné skutočnosti“. 
         Samotná skutočnosť, že neskôr došlo k porušeniu zmluvných podmienok zo strany obidvoch strán, a ako následok vzniklo aj nezaplatenie provízie za prepravu pre spoločnosť XXXXX zo strany obvineného, nenaplňuje zákonné znaky trestného činu podvodu. K preukázaniu subjektívnej stránky sa vyžaduje, aby bolo preukázané, že obvinený už v čase jednania a uzatvárania zmluvy konal v podvodnom úmysle za účelom spôsobenia škody spoločnosti XXXXX takéto skutočnosti nevyplývajú z obsahu spisu. 
             Až po uzavretí zmluvy a začiatku realizovania prepravy vznikli prekážky na strane obvineného za účelom plnenia zmluvného záväzku, a ktoré nemohol ani obvinený predvídať v čase jej uzatvorenia, keď inak bol schopný splniť svoj záväzok z uzatvoreného akreditívu, pričom jeho vtedajšia finančná situácia nemala vplyv na danú skutočnosť, kde spoločnosť XXXXX pri uzatváraní obchodu tieto skutočnosti ako bonitu svojho obchodného partnera nijako nepreverovala ani nevyžadovala, pričom každá zo zmluvných strán vzájomne v súčasnom stave uvádza porušenie zmluvných podmienok (nevyplatenie odmeny za prepravu), nemožno z týchto zistených okolností ustáliť spätne úmysel obvineného nevyplatiť dohodnuté finančné prostriedky a obohatiť sa na úkor spoločnosti XXXXX       

           Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

          Vzhľadom k uvedenému, bolo nutné voči obvinenému XXXXX trestné stíhanie za obzvlášť závažný zločin podvodu podľa § 221 ods. 1, ods. 4 písm. a) Trestného zákona, na skutkovom základe uvedenom vo výroku tohto uznesenia podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku zastaviť, pretože nie je skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.
S poukazom na uvedené skutočnosti som rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok.

JUDr. Peter Eštok
prokurátor