Okresná prokuratúra Košice I 
Mojmírova 5, 041 47 Košice 1 	

Sp. zn. : 2 Pv 15/15/8802	Košice I, 20.2.2015
EEČ : 2-63-100-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Krádež podľa § 212 odsek 2 písmeno f, odsek 3 písmeno b Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Košice I
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
na prejednanie ktorého je príslušný Obvodný úrad v Košiciach, odbor všeobecnej vnútornej správy.

-	v Košiciach dňa 09.12.2014 v čase o 07.30 hod. v predajni XXXXX na ul. XXXXX z predajnej plochy odcudzil 5 ks Popradskej kávy Extra špeciál 125 g v celkovej hodnote 13,75 EUR tým spôsobom, že tento tovar si vložil do vrecka bundy, ktorú mal oblečenú na sebe a následne s tovarom prešiel cez pokladničnú zónu bez zaplatenia tovaru, čím pre spoločnosť XXXXX, s.r.o., so sídlom XXXXX, XXXXX spôsobil škodu vo výške 13,75 EUR, pričom bol za priestupok proti majetku podľa § 50 ods. 1 zákona SNR č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov postihnutý a to blokom na pokutu zaplatenú na mieste Obvodným oddelením PZ XXXXX - XXXXX, č. bloku E XXXXX z 27.08.2014, právoplatným dňa 27.08.2014 a taktiež skutok spáchal napriek tomu, že trestným rozkazom Okresného súdu XXXXX XXXXX  sp.zn. XXXXX z XXXXX právoplatným dňa 08.09.2014 bol odsúdený pre prečin krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f), ods. 3 písm. b) Trestného zákona,

pretože výsledky skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom,

Odôvodnenie:
Uznesením povereného príslušníka OO PZ XXXXX - XXXXX sp. zn. ČVS: ORP-XXXXX zo 07.01.2015 bolo začaté trestné stíhanie a vznesené obvinenie XXXXX pre prečin krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f), ods. 3 písm. b) Trestného zákona, ktorého sa mal dopustiť tak ako je to uvedené vo výroku tohto uznesenia.

V priebehu skráteného vyšetrovania boli zistené nasledujúce skutočnosti.

Obvinený XXXXX sa k uvedenému skutku priznal a svoje konanie oľutoval.

Za účelom objektivizovania výšky spôsobenej škody bolo vo veci zabezpečené vyčíslenie škody, z ktorého vyplýva hodnota odcudzeného tovaru - 5 ks Popradskej kávy Extra špeciál 125 g vo výške 13,75 EUR, pričom poškodená strana si v konaní neuplatnila nárok na náhradu škody, pretože tovar bol vrátený do predajne v nepoškodenom stave. 

Prečinu krádeže sa v zmysle ust. § 212 ods. 2 písm. f), ods. 3 písm. b) Trestného zákona dopustí ten, kto  si  prisvojí  cudziu  vec  tým,  že  sa  jej  zmocní, bol za obdobný čin v predchádzajúcich dvanástich mesiacoch postihnutý a spácha uvedený čin, hoci bol za taký čin v predchádzajúcich dvadsiatich štyroch mesiacoch odsúdený. 

Z výpisu evidencie priestupkov vyplýva, že obvinený má 9 záznamov v evidencii priestupkov, pričom v poslednom prípade spáchal priestupok proti majetku a to dňa 27.08.2014, za ktorý mu bola uložená sankcia a to pokuta vo výške 5,- EUR č. pokutového bloku E XXXXX z XXXXX, ktorú uhradil v rámci blokového konania zaplatením na mieste dňa 27.08.2014. 

Podľa § 128 ods. 5 Trestného zákona postihnutým za obdobný čin sa na účely tohto zákona rozumie ten, komu bola za obdobný čin uložená sankcia alebo iné opatrenie za priestupok alebo iný obdobný delikt. To neplatí, ak je uložená sankcia alebo iné opatrenie zahladené. 

Zo skutkových okolností, ktoré sú predmetom trestného stíhania a pre ktoré bolo obvinenému XXXXX vznesené obvinenie je zrejmé, že k naplneniu zákonných znakov prečinu krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f) Trestného zákona malo dôjsť v dôsledku priestupkovej recidívy obvineného, ktorý sa v priebehu zákonom stanovej lehoty dvanástich mesiacoch mal opätovne dopustiť konania napĺňajúceho znaky priestupku proti majetku.

V tejto súvislosti je potrebné poukázať na listinné dôkazy nachádzajúce sa vo vyšetrovacom spise z ktorých je zrejmé, že v krátkom časovom období pred vznesením obvinenia bola obvinenému v blokovom konaní uložená pokuta vo výške 5,- EUR za priestupok proti majetku podľa § 50 ods. 1 zákona č. 372/1990 Zb., ktorého sa obvinený dopustil dňa 27.08.2014. 

Vzhľadom k tomu, že obvinený uloženú pokutu na mieste zaplatil, vydal policajný orgán  OO PZ XXXXX - XXXXX blok na pokutu 5 EUR č. pokut. bloku E XXXXX  zaplatenú na mieste. Uvedené rozhodnutie nadobudlo právoplatnosť dňa 27.08.2014.

Napriek predchádzajúcemu postihnutiu obvineného za citovaný priestupok proti majetku nemožno konanie obvineného kvalifikovať ako prečin krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f) Trestného zákona pre absenciu objektívnej stránky tohto trestného činu, ktoré primárne predpokladá postihnutie páchateľa za obdobný čin, pri súčasnej akceptáciii citovaného ustanovenia § 128 ods. 5 Trestného zákona, ktoré definíciou pojmu „postihnutím“ za obdobný čin vytvára zákonné predpoklady pre trestnoprávnu kvalifikáciu tohto konania ako trestného činu, len v prípade splnenia podmienky nezahladenia uloženej sankcie alebo iného opatrenia za obdobný čin.

Pri úvahách o trestnosti skutku nemožno prehliadnuť skutočnosť, že zákon o priestupkoch výslovne neupravuje inštitút zahladenia priestupkov, pričom pri prečine krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f) Trestného zákona ide o základnú a nevyhnutnú podmienku pre vyvodenie trestnej zodpovednosti páchateľa.

Z listinných dôkazov vyplýva, že pokutu za priestupok zo dňa 27.08.2014 obvinený zaplatil dňa 27.08.2014, teda v čase pred spáchaním skutku, pre ktorý mu bolo vznesené obvinenie, pričom s poukazom na absenciu zákonnej právnej úpravy zahladenia priestupku v zákone o priestupkoch je potrebné objektívne posúdiť, či zaplatením pokuty za priestupok bola splnená negatívna podmienka zahladenia uloženej sankcie za toto predchádzajúce protiprávne konanie obvineného.
 
V danom prípade je potrebné vychádzať z analógie zákona o priestupkoch s Trestným zákonom, ktorý inštitút zahladenia normatívne upravuje v ustanoveniach § 92, § 93 a § 121. Podľa § 93 ods. 1 Trestného zákona ak bolo odsúdenie zahladené, hľadí sa na páchateľa ako keby nebol odsúdený. Podľa § 92 ods. 2 Trestného zákona, ak ide o odsúdenie na tresty uvedené v § 32 písm. b) až k), k zahladeniu dochádza ich vykonaním.

Procesný postup (analógia legis) je v súlade s rozhodovacou činnosťou Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, ktorý v odôvodnení rozsudkov sp. zn. 8Sž/18/2011, 8Sž/22/2011, 8Sž/23/2011, 8Sž/24/2011 z  24.11.2011  uviedol, že:      „ ....trestanie za správne delikty (priestupky, správne delikty právnických osôb a správne delikty fyzických osôb - podnikateľov) musí podliehať rovnakému režimu ako trestný postih za trestné činy. Z tohto hľadiska treba vykladať aj všetky záruky, ktoré sa poskytujú obvinenému z trestného činu. Hranice medzi trestnými deliktami za ktoré ukladá trest súd a deliktami za ktoré ukladajú sankcie správne orgány, sú určené prejavom vôle zákonodarcu a nie sú odôvodnené prirodzeno-právnymi princípmi. Keďže čl. 6 ods. 1 prvá veta dohovoru hovorí o oprávnenosti akéhokoľvek trestného obvinenia, je podľa názoru NS SR nevyhnutné poskytnúť záruky a práva, ktoré sú zakotvené v trestnom zákone a trestnom poriadku nielen obvinenému z trestného činu, ale aj subjektu, voči ktorému je vyvodzovaná administratívnoprávna zodpovednosť “. 

Na rozdiel od Trestného zákona, právne predpisy, ktoré zakotvujú skutkové podstaty správnych deliktov neupravujú postup správnych orgánov pri postihu za pokračujúci delikt. Pri nedostatku špeciálnej úpravy za pokračujúci delikt je potrebné použiť „ analogiae legis “, t.j. vychádzať z Trestného zákona. Na základe analógie teda v danom prípade aplikovať pravidlá pre ukladanie trestu za pokračujúci delikt zakotvené v Trestnom zákone.

Použitím analógie Trestného zákona a zákona o priestupkoch v danej trestnej veci obvineného XXXXX možno vyvodiť záver, že vykonaním sankcie za priestupok jej zaplatením, došlo aj k jeho zahladeniu.

Z tohto dôvodu posudzovaný skutok, pre ktorý bolo vznesené obvinenie nemôže byť posudzovaný ako prečin krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f) Trestného zákona, pretože na predchádzajúce postihnutie za obdobný čin (priestupok proti majetku) nemožno v súlade s citovaným ust. § 128 ods. 5 Trestného zákona prihliadať.

S poukázaním na vyššie uvedené zistenia možno konštatovať, že konanie obvineného XXXXX nemožno posúdiť ako prečin, ale tento sa dopustil protispoločenského konania, a preto je na mieste kvalifikovať jeho konanie ako priestupok proti majetku v zmysle § 50 ods. 1 zák. č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.

V zmysle § 214 ods. 1 Trestného poriadku prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní.

V zmysle 214 ods. 2 Trestného poriadku policajt postúpi vec inému orgánu, iba ak vo veci nebolo vznesené obvinenie.

Vzhľadom na vyššie uvedené považujem svoje rozhodnutie za odôvodnené a v súlade so zákonom.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Dagmar Vargová
prokurátorka