Okresná prokuratúra Košice I 
Mojmírova 5, 041 47 Košice 1 	

Sp. zn. : 4 Pv 158/15/8802	Košice I, 3.6.2015
EEČ : 2-63-164-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Nedovolená výroba omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držanie a obchodovanie s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Košice I
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
v Košiciach dňa 03.04.2015 v čase o 02.30 hod. na ul. Dopravnej pred budovou Mercedes prechovával pre vlastnú potrebu v papierovej skladačke o rozmeroch 2 x 3 cm vysušenú zmes obsahujúcu vysušené vrcholky rastliny rodu  Cannabis  ( konope ) o hmotnosti 0,260 g, s obsahom účinnej látky THC 4 %, kde z uvedeného množstva by bolo možné pripraviť 1 obvykle jednorázovú dávku drogy, pričom rastliny rodu Cannabis sú zaradené v zmysle zákona č. 132/1998 Z. z. o omamných látkach,  psychotropných látkach a prípravkov do I. skupiny omamných látok

lebo  tento skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
	Uznesením policajta OO PZ XXXXX - XXXXX zo dňa 03.04.2015 sp. zn. ORP-1104/TH-KE-2015 bolo začaté trestné stíhanie a následne uznesením zo dňa 19.05.2015 vznesené obvinenie XXXXX za prečin nedovolená výroba omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držanie a obchodovanie s nimi podľa § 171 ods. 1 Trestného zákona, ktorého sa dopustil tak, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

	V rámci vykonaného skráteného vyšetrovania bol k veci vypočutý obvinený XXXXX, svedkovia XXXXX a XXXXX, ďalej bol vypracovaný znalecký posudok z odvetvia kriminalistickej toxikológie a boli zabezpečené na vec sa vzťahujúce listinné dôkazy, ktoré sa nachádzajú vo vyšetrovacom spise. Po ukončení skráteného vyšetrovania predložil poverený príslušník PZ vyšetrovací spis prokurátorovi s návrhom na podanie obžaloby na obvineného XXXXX.

	Preskúmaním kompletného spisového materiálu, ktorý mi bol predložený povereným príslušníkom Policajného zboru v štádiu pred skončením prípravného konania, som po posúdení  a vyhodnotení všetkých vykonaných dôkazov jednotlivo i v ich vzájomnom súhrne tak, ako to má na mysli ustanovenie § 2 odsek 10, odsek 12 Trestného poriadku dospel k záveru, že trestné stíhanie vedené proti obvinenému XXXXX je potrebné za vyššie uvedený  prečin zastaviť, keďže procesnými úkonmi, ktoré boli vykonané po tom, ako bolo  obvinenému vznesené obvinenie za predmetný skutok, sa  preukázalo, že tento skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci, a preto je potrebné a to postupom podľa § 215 odsek 1 písmeno b) Trestného poriadku, proti obvinenému XXXXX trestné stíhanie zastaviť.

Obvinený XXXXX vo svojej výpovedi uviedol, že to čo sa mu kladie za vinu, sa zakladá na pravde, marihuanu chcel zkonzumovat spolu so svojími známymi. Ďalej dodal, že marihuanu dostal od známeho XXXXX. 

Svedok XXXXX, príslušník zakročujúcej policajnej hliadky Obvodného oddelenia XXXXX - XXXXX vo svojej výpovedi uviedol, že bol operačným strediskom vyslaný na ul. Magnezitársku, kde mal byť napadnutý muž. Po príchode na miesto prišiel k nim XXXXX, ktorý uviedol, že išiel s obvineným, ktorý vravel, že vyberie nôž a bude veľa krvi. Následne bol obvinený zadržaný a po poučení dobrovoľne vydal věc v zmysle § 89 ods.  Trestného poriadku.

Zo záverov znaleckého posudku Kriminalistického a expertízneho ústavu Policajného zboru vyplýva, že predložená papierová skladačka, zaistená u obvineného, obsahovalo sušený rastlinný materiál vykazujúci morfologické znaky rastlinného rodu  Cannabis -  konope (marihuanu) s hmotnosťou 260 mg obsahujúce  v množstve väčšom ako 10 mg účinnej THC ( 4 % ), čo považuje KEÚ PZ za minimálne jednu obvykle jednorazovú dávku drogy, pričom rastlina rodu Cannabis /konope/ je v zmysle zákona číslo 139/1998 Z.z. o omamných látkach,  psychotropných látkach a prípravkoch v znení neskorších predpisov  zaradená do I. skupiny omamných látok.

Rastlinný extrakt bol analyzovaný metódou kapilárnej plynovej chromatografie v kombinácii s hmotnostnou spektometriou, pričom vykonanou analýzou bola v rastlinnom materiáli zistená prítomnosť tetrahydrokanabinolu v množstve väčšom ako 10 mg, pričom podľa záverov znaleckého posudku uvedené množstvo THC je spôsobilé po aplikovaní ovplyvniť stav ľudskej psychiky pôsobením na centrálny nervový systém s menej závažnými zdravotnými a psychosociálnymi následkami.

V spise sa ďalej nachádzajú listinné dôkazy a to zápisnica o zadržaní a obmedzení osobnej slobody podozrivej osoby - XXXXX, zápisnica o výsluchu zadržaného -podozrivého XXXXX,  zápisnica o vydaní veci s opisom, z ktorej vyplýva, že obvinený XXXXX dobrovoľne vydal 1 ks papierovú skladačku s rozmermi 2 x 3 cm s obsahom neznámej zelenej sušenej rastliny  a to pre účely trestného konania, odpis registra trestov obvineného, výpis z Ústrednej evidencie priestupkov Ministerstva vnútra SR. 

V prvom rade je na mieste skonštatovať, že pojem ,,obvykle jednorazová dávka drogy“ je pojmom právnym, a preto KEÚ PZ XXXXX nie je oprávnený rozhodovať o tom, čo sa považuje za obvykle jednorazovú dávku konkrétnej drogy a ani stanovovať jej množstvo. Tento záver napokon vyplýva aj z rozhodovacej činnosti Krajského súdu v Bratislave (uznesenie sp. zn. 1To/168/2001, 4To/127/2011, 4To/11/2014), Krajského súdu v Košiciach ( uznesenie sp. zn. 8To/29/2015 ) podľa ktorej môže záver o obvykle jednorazovej dávke drogy stanovovať výlučne orgán činný v trestnom konaní ( pokiaľ ide o prípravné onanie ) alebo súd ( pokiaľ ide o konanie pred súdom ). Teda znalecký posudok KEÚ PZ XXXXX  je podkladom na riešenie odbornej otázky spočívajúcej len v tom, aký materiál  bol znaleckému ústavu predložený a v akom množstve, či je predložený materiál omamnou, resp. psychotropnou látkou a či množstvo účinnej  ( psychoaktívnej ) látky v nej je spôsobilé ovplyvniť psychiku konzumenta. 

Pojem ,, obvykle jednorazovej dávky “ sa v súdnej praxi odvodzuje pri jednotlivých druhoch drog od jej hmotnosti. Pojem omamná, či psychotropná látka, v spojení s termínom obvykle jednorazová dávka, sú znakmi objektívnej stránky trestného činu podľa § 171 Trestného zákona práve preto sa  obvykle jednorazová dávky definuje prostredníctvom hmotnostného kritéria ( ako základného kritéria ), nakoľko v ňom sa zároveň spája objektívne aj subjektívne hľadisko, teda zavinenie páchateľa. Hmotnostné kritérium je preto prvoradé.

Ako ďalšie kritérium slúži množstvo účinnej látky v zaistenej droge, pretože toto kritérium má význam z hľadiska ustanovenia § 130 odsek 5 Trestného zákona. Ku konštatovaniu, že sa páchateľ dopustí prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona sa z hľadiska znakov objektívnej stránky tohto prečinu vyžaduje ustálenie nielen toho, či obvinený mal pri sebe látku, ktorá sa v zmysle zákona o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch číslo 139/1998 Z.z. v znení neskorších predpisov, zaraďuje do omamných látok, ale nevyhnutným je aj zistenie, či v konkrétnom prípade takáto rastlina aj obsahuje účinnú látku v takom množstve, ktoré je objektívne spôsobilé ovplyvniť nepriaznivo psychiku človeka. Ak zaistená látka neobsahuje dostatočné množstvo účinnej látky, nie je schopná nepriaznivo ovplyvniť psychiku človeka a nemožno ju podradiť nielen pod definíciu uvádzanú v zákone číslo 139/1998 Z.u., ale ani pod pojem návykovej látky v zmysle ustanovenia § 130 odsek 5 Trestného zákona. Toto kritérium má pritom význam iba z hľadiska objektívnej stránky trestného činu, pretože množstvo účinnej látky v droge nie spravidla zahrnuté zavinením páchateľa, pretože sa dá určiť len v laboratórnych podmienkach a väčšina páchateľov vie len to, o aký druh drogy ide a v akom množstve sa predáva, či kupuje alebo prechováva a to bez toho, že by poznali presné množstvo drogy z hľadiska účinnej látky, pretože sa dá zistiť len expertíznym skúmaním a preto nemôže byť zahrnuté zavinením páchateľa. Takouto návykovou látkou v citovanom ustanovení paragrafu na účely trestného zákona sa rozumie alkohol, omamné látky, psychotropné látky a ostatné látky spôsobilé ovplyvniť psychiku človek alebo jeho ovládacie alebo rozpoznávacie schopnosti a sociálne správanie. 

Je preto potrebné vždy posúdiť konkrétne okolnosti prípadu, najmä druh a účinnosť omamnej látky, či a v akej intenzite je zistené množstvo látky, v konkrétnom prípade spôsobilé po užití ovplyvniť psychiku človeka, jeho ovládacie schopnosti. Koncentrácia účinnej látky je rozhodujúcim faktorom určujúcim nielen intenzitu intoxikácie a tým aj ovplyvnenie správania užívateľa, ale tiež riziko poškodenia jeho zdravia. Na vyvodenie trestnej zodpovednosti voči páchateľovi tohto trestného činu (bez zistenia koncentrácie účinnej látky v zaistenom množstve  v tom, v ktorom prípade), teda nepostačuje fakt, že sa konkrétna zaistená látky nachádza v zozname omamných   a psychotropných látok. 

Spojenie   hmotnostného   kritéria   ( celková   hmotnosť   látky ) a kritéria množstva účinnej látky je nutné aplikovať aj na rastliny rodu Cannabis - konope. Pri rastlinách rodu Cannabis - konope sa v súdnej praxi vychádza primárne z hmotnostného kritéria a skúmanie obsahu THC v nej ( ako účinnej látky a to v percentách hmotnostních ) má význam len pre zistenie, či skutočne ide o omamnú látku v zmysle § 130 odsek 5 Trestného zákona, nakoľko ak by zaistená látka nedosahovala aspoň minimálne množstvo THC schopné ovplyvniť psychiku človeka, nešlo by o návykovú látku a nebol by naplnený príslušný znak objektívnej stránky skutkovej podstaty. Z uvedeného vyplýva aj to, že prechovávanie rastlín rodu Cannabis - konope nie je trestné v prípadoch, ak neobsahuje zodpovedajúce množstvo účinnej látky THC, pretože nejde o omamnú látku a rovnako tak nie je trestné v prípadoch, ak síce obsahuje dostatočné množstvo účinnej látky THC, avšak nedosahuje hmotnosť, ktorú by bolo možné považovať za obvykle jednorazovú dávku. 

Pokiaľ ide o hmotnostné kritérium, tak súdna prax už dlhodobo vychádza z toho, že obvykle jednorazovú dávku marihuany je potrebné stanovovať v závislosti od hmotnosti zaisteného sušeného materiálu marihuany, pričom pri zohľadnení tohto hmotnostného kritéria, t.j. metodiky výpočtu vychádzajúcej z hmotnostnej dávky marihuany, sa za obvykle jednorazovú dávku považuje množstvo zodpovedajúce 500 mg ( 0,5 g ) vysušenej marihuany (tento záver vyplýva napríklad j judikátu trestnoprávneho kolégia Krajského súdu v Žiline sp. zn. 1To/86/2011 z 20.09.2011, ale aj z rozhodovacej činnosti Krajského súdu v Bratislave sp. zn. 4To/127/2011), Krajského súdu XXXXX sp. zn. 8To/29/2015. Teda súdna prax vychádza z toho, že pojem obvykle jednorazovej dávky drogy musí byť hmotnostne vymedzený, teda musí byť stanovená určitá konkrétna hmotnosť danej drogy, ktorú je možné považovať za obvykle jednorazovú dávku drogy, a to aj z toho dôvodu, aby sa stanovila hmotnostná hranica pojmu obvykle jednorazová dávka drogy, od ktorej by sa následne mohol odvíjať násobok obvykle jednorazovej dávky drogy v zmysle § 135 Trestného zákona. Táto hmotnostná hranica je podstatná z dôvodu, aby bolo možné hmotnostne odlíšiť jednu jednorazovú dávku od zbytkového množstva drogy. Vzhľadom k tomu, že Trestný zákon neurčuje pri jednotlivých druhoch drog čo rozumie pod obvykle jednorazovou dávkou drogy, bolo nevyhnuté, aby bol tento právny pojem definovaný súdnou praxou. Pri marihuane je teda potrebné vychádzať z priemernej hmotnosti tabakovej cigarety ( 0,5 g ), pričom množstvá nedosahujúce túto hmotnosť sa považujú za zbytkové množstvá drogy ( či stopové množstvá drogy), ktoré nie sú predmetom trestnoprávneho postihu a preto celkové zaistené množstvo marihuany vo veci obvineného XXXXX ( 260 mg )
nie je možné považovať za obvykle jednorazovú dávku drogy z hľadiska hmotnostního kritéria.
 
Zo znaleckého posudku, okrem iného tiež vyplýva, že sa nevykonávala v danom prípade kvantitatívna analýza obsahu účinnej látky spolu s koncentráciou, ale z výsledkov kapilárnej plynovej chromatografickej analýzy posúdil, že sa jedná o minimálne jednu dávku drogy s  obsahom účinnej látky - THC, ktorej  množstvo THC je spôsobilé po aplikovaní ovplyvniť stav ľudskej psychiky  pôsobením na centrálny nervový  systém s menej závažným zdravotným a psychosociálnymi následkami. 

Spomenutá absencia dôkazu koncentrácie zaistenej drogy má samozrejme zásadný význam pri úvahách o preukázaní naplnenia zákonných znakov skutkovej podstaty prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona.

V danej veci  teda  nebolo tiež hodnoverne preukázané, či látka zaistená u obvineného XXXXX bola takej koncentrácie účinnej látky, ktorá by bola spôsobilá ovplyvniť psychiku človeka alebo jeho ovládacie alebo rozpoznávacie schopnosti, alebo sociálne správanie tak, ako to  predpokladá ustanovenie § 130 odsek 5 Trestného zákona.

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti je teda potrebné trestné stíhanie obvineného XXXXX zastaviť a to z dôvodu, že skutok, za ktorý mu bolo vznesené obvinenie nie je trestným činom, pretože nebol naplnený základný znak skutkovej podstaty prečinu nedovolenej výroby omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držania a obchodovania s nimi podľa § 171 odsek 1 Trestného zákona spočívajúci v tom, že obvinený prechovával minimálne jednu obvykle jednorazovú dávku drogy a takej koncentrácie účinnej látky, ktorá by spôsobilá ovplyvniť psychiku človeka alebo jeho ovládacie alebo rozpoznávacie schopnosti, alebo sociálne správanie tak, ako to  predpokladá ustanovenie § 130 odsek 5 Trestného zákona.

Podľa § 215 odsek 1 písmeno b / Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.
	
            S poukazom na všetky vyššie uvedené skutočnosti som preto rozhodol tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú môže podať obvinený a poškodený. Sťažnosť má odkladný účinok / § 215 ods. 6 Tr. poriadku /. 
Sťažnosť sa podáva u orgánu, proti ktorého uzneseniu smeruje a to do 3 dní od oznámenia uznesenia / § 187 ods. 1 Tr. poriadku /. 

Mgr. Jozef Stanko
prokurátor